''Lätsi kõrtsu'' (2013) 9 EUR 1. http://www.zetod.ee/est/7
''Lätsi välla kaema'' (2005) 9 EUR 1. http://www.zetod.ee/est/7
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Ku perämäne ahotäüs om nätä är palanu, sõs sekä hüdse läbi, et sinnä es jäänü üttegi puulpalanut jupikõist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Ku sannan om pajamulk vai midägi säänest, sõs tulõ taa iks alostusõs valla tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Ku sann nakkas jo „savvu süümä“, tuu tähendäs, et põrmandust miitre jago vai kipõn pääle olõ ei pia sukugi savvu, sõs panõ sanna uss kas peris kinni vai jätä õnnõ tsipakõnõ valla. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Ku sann om pia är saistunu, sõs pühksä laba ni põrmand üle, mõsõ akõn lämmä viiga puhtas ja sõs hiidä tsipakõnõ karmulõunõt. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Ku tuld alostat, sõs olõ ei vaia ahoalost viimätseni puid täüs aia. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Puid tulõ vahtsõst pääle panda iks sõs, ku alt ei olõ joudnu viil kõik otsani är palla. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
'Times New Roman';">&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; </span></span>Sanna kütt iks üts inemine, kütjät poolõ päält vaihta saa ei. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
('Tütrik, tandsiq!'). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
A' kapist laudu päält löüse viina, verevät ni' valgõt. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"A' kar'ust lää otsma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
A' kitsõl uma jäi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
A' kits ütel nii: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
A' ku' halvastõ, sis võta-ai kiäki hindä pääle. http://www.setomaa.ee/
A' ku' tull puulpääva õdag no' sis oll nali vallalõ, sis tulli kõik noorõ kokko ja naksi larmama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
A' kui mäest alla lätt ja midä katske lätt vai halvastõ saasõ, mantsõs minno: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
A' küll poisi pitsidi, kas vai elo katski. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
A' pini vai Soobol nakas' süümä vaskõt ja [heitis] puhkama. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
A' pini vai Soobol ütel tälle õt: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
A' pini ütel õt: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
A' rebäne ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
A' repän ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
A' soe es julgu tulõ viirde tulla, nää jo' tuld pelgäse'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
A' soe es julgu tulõ viirde tulla, nää jo tuld pelgäse'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
A' susi tek'k hindäle iätse2 tarõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
A' sääl viil rohkõmp rahvast ja' rohkõmb pesjit. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"A' takah tulli." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
A' tälle anda-as7 inne rahhu, kooni8 pidi ar' uma pini häötämä9. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
A' vanaimä ütel nii õt: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"A' väiga' halus 51 om," ütel susi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
"A' võta minnu kar'usõst!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
A&A Lingua miiskunnan 2003. aastagast pääle. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
A&A Linguan 2006. aastagast pääle. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
A&A Lingua om Eesti Ümbrepandmiskontoridõ Liido (ETBL) alostajaliigõq ja tege umma tüüd ETBLi kinnütedüisi ümbrepandmistüü tüüptingimüisi , eetigakoodõksi ni ETBLi kvaliteedistandardi perrä. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
A&A Lingua projektjuht Triin om miiq tüü-ütisüse liigõq 2005. aastagast pääle. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
A&A Lingua toimõndaja Mari om lõpõtanuq Talliina Ülikooli eesti filolooga ala pääl üten keeletoimõndaja lisaalaga. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
A&A Lingua ümbrepandja Anne tull' meile mano 2006. aastagal. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
AA MÕTSA, UNITSIGA! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/3-kula-karus/
A. Adson. http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
A. Adson Naisikuur: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
A Ameeriga haigust tulõ tohtõrda nii nigu tõisi parasiite ummigi – prussakat sa ei nakka jo tuu iist terves ravitsõma, et tä su elämisen laamõndas? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
AA miihi-naisi sõpruskund luudi 1935. aastagal Ameerikan, ku alkohooligu avasti, et ütstõsõlõ kogõmusõst kõnõldõn sutva nä kainõ olla. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
A Andres vaiõl` vasta, et ei tiiäq as`ast midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
A Arnold om joba nii vana, et ei saaq minkastki arvo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A, B, C jne. nink hulkõ elonikka väikside tähtiga: a, b, c, ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
ABC–kiräoppus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
A Belaruss om traktoritoorik, tuust või-olla saa kunagi traktori, ku putita ja ümbre ehitä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
A Eestin om sedä ilmakest, ku saas ohutuld lennäte, nõnda vähä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
A Eesus Krystus üt’les, et näid om kah väega pal’lo, et jätämi nimäq kah elämä viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Essä ütel, et lasõ täl vätä täl pääle vaiva, sis um täl iks muid ka meeleh, a ku timä inäb näe ei vaiva, sis tima unõhõs muu ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A. Esä puunõ, imä rauanõ, latsõ vereimejä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1712
AHOLÄMMI!!! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
A. Halvast mõrsjast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/64.html
A Hiinan tetäs nigunii meist odavampa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A Hopa liinah, miä om sääne Kanepi mõõtu liin, om leib poodih poodileeväga kõrvuisi riioli pääl. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
A. Hot' minno küll har'aga haritas, kaarssõga kakutas, suaga suitas ja nitsedõga nimitäs, siske õks istu ma noorigo nupu otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=269
A Hõrna Aare süü nii – pand pliini taldrigu pääle ja võiu keskpaika – tõõsõ pliini sinnä pääle – sis kaksas veerekese ja hämmäs võiu sisse ni süü ar. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
A Höödiri Anne hüä inemine, kutsõ meid ussõst tarrõ, et tulgõ, tulgõ, peläkui midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
AIDS (inglüsekeelidsest lühendüsest Acquired immune deficiency syndrome vai Acquired immunodeficiency syndrome , saad kehvä tõvõkimmüse märgiq) om inemise tõvõkimmüssüstemi tõbi , midä põhjustas HIV . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/AIDS
A. Ilves ; sdn. A. Bachblum ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
A Ivan Ivanovits, kas ma lasi sul nikavva hättä kannahta, a sa lasi mu säitse ajataigu hädäh olla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
AJAQ IHO ELÄMÄ – PÄSET HÄDÄST. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
A Jaak tarõpäält kuul’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Jahviga Japs oll´ ütsainus. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
A Jumalakõnõ, muilõ nu and käe, a seolõ velele annaki i, ni läts täll /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A Jummal märke arq ja ütel, et nuid ma külq ei saa anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(A Jummal tiid, kas om õigõ vai olõi.) http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A Juut veli pahosi ärr, ütteltuo olõ õs määnegi taiva kokk, sa lasi hinne ärr pettü, ni võtt tõnõ sõs istõ hobusõlõ sälgä ni läts takah ajamah, ni ku näkk jo kovvõst miest, nakas tänni, et Jumala kokk, ooda järgi, ni mies uet ko ni ku sai järgi, naas ütlema, et nu piät sa tagasi tulõma, ma anna ka umalõ esäle midä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A KUIS saa tunda sõna väke? http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
(A. Kallas) Kar’ats om tulinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A. Kanapesäh katstõistkümmend munna, õgal munal ese nimi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=554
A Kanepi kandi tsiakasvataja omma timä teedä väega kehvän saisun, esieränis nuu, kiä esi põldu ei piä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
A Karnilei ol'l koolnu'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A Karnilei ol’l koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Karnõla esi läts Pihkva turu pääle ja os't veiga suurõ häränaha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A Karnõla ütel' sis kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A. Kas Sa piät hinnäst hääs nal'ategijäs? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
A. Kats jalga istus kolmõ jala pääl, tege ütte jalga, neli jalga tulõ ja taht ütte jalga är võtta, kats jalga võtt üte jala ja lüü nelä jalalõ nii, et kolm jalga saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=530
A. Kiiga, kaaga, kiiga, kaaga, kuri kummõr kumõra säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
A. Kinkaga kuun Sa vällän mängit? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
A. Kiriläl kinda', Kaarlel kapuda', Mihklel midäge koh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
A. Kolmõkeske velitsit, üts kumardas, tõnõ sais, kolmas juusk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=718
A Kotka Kert kujond’ politsei mainõt ilma projektilda, uma kuupalga iist ja niimuudu, et mõio. http://www.purilend.ee/node/3125
A Kreekan om ju jumalit sändsit ja mändsit. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
A. Ku pall'o Sa päävän telekat kaet? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
A. Ku pall'o Sul vapa aigu om? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
A. Kuurma iih, kuurma takah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
A. Kätte saa, peoh piät, a silmiga näe-ei? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
A. Kümme küllüle, säidse sällüle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
ALLA LÄTT AHER, MÄÄLE TULÕ TIINE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=23
A Liivi löüd, et mälehtüisi saa-i är unõhta ja tuu olõ-i õigõgi. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
A L’ooska jalaq saiq jo põhja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A. Midä Sa pelgät, miä om Sinnu hirmutanu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
A Migulalõ sai kuulda, et sedämuudu tahtva raha tiiniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Mihkal Mihhalavitsi tütre rakakõnõ paja all kullõl, ku tuu vanahalv kynõli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Mihkal’ Mihhalavits iske hendä kahrust nurmõ veerde ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A. Miis tulõ tarrõ, tsuska pää pingi ala, tulõ-õi tarrõgi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
A Mikit tahaas müvvä ni peräkõrd üttel, et ma alambalõ ei müü, ku kolmsaa ruubliga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A Mikit üttel, et alambalõ ma müü üi, kui kolmõ saa ruubli iest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A Mikit üttel, et mul um näet sääne pada, miä tulõlta ka kies, muudgu panõ õnnõ maaha ni ütle, et pada keedä" sõs timä kiet. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A Mikul hallas’ arqki temä kaarakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Mikul sai kyik poriga kokko ja Katsjaan ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A `Mintkakõnõ jäl `Riiga `rohtõ `perrä lännü¿, es saat¦tuuga kokko. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
ANNA TULÕKIST TIIDÄQ: http://taarkatare.com/ss/2014/06/
A Nari-Kriisa oll õks väega vikur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A Nõid-Leena viiäs arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Otsa Georgi juust? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
A Paaba Karaleevits oll kaksanu lõvi suu katski, ni eski oll sinnä jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Petseremaa naase' käävä' laulmah ja kutsva' õks hinnäst Kossjolka koorist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A Petseri huulitsan ellivä yks hääq inemiseq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A Piirka visas’ käega: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Platon aknõ takast kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A Priistav käsk Hödo läbi otsi. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
A Pärnätil oll’ juudõst hallõ, hää süämega võrokõnõ nigu tä om. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
- A Pühä-Maar’a lät’s jo kat’s päivä ette, jal saas näile midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ARMASTUS OM HIRMSAMB VIIL! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
ARMASTUST EI ILMANGI. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
ARMASTUS VIIL MAGUSAMB. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
ARMASTUS VIIL SÜGÄVÄMB. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
ARMASTUS VIIL VALUSAMB. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
A Ratsa Roosi oll’ periselt olõman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
A Regina käve pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
ASTKÕ MANO JA PRUUMKÕ PERRÄ! http://taarkatare.com/avaleht/
AS Võro Autobaasi direktoriherr Kikkase Jüri ja Võro Maavalitsusõ majandusosakonna juhataja Tohvi Raul kinnitiq, et Võro maakunnan säänest ull`ust olõ-i tettü: vahtsõq bussiq jõudvaq Võrolõ ilustõ 15-30 minutit inne katsat - inemiseq saavaq kuuli-tüüle-arsti manuq õigõl aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
A Saagu Valgus kaubamärgi takan omma Võrol iks uma inemise, päält Pireti viil Kelbi Elleri-Kristel. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
A Saar`sõ rahvalõ ol`l` ka tuo tiedä ant, sis ol`l` jäll’ Saar`dõ Jako ka rahvast kokko ajanu, et lasku ui viina ärr’ viijä, saagõ vai sõda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A. Sarv, 2001. http://www.rahvakultuur.ee/muinasjutukool/about.php?id=474
A Seto Gümnaasium … http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
ASi Andmevara perrä eläs Võro, Põlva ja Valga maakunnan kokko 19 päält 100aastast inemist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
A. Silmä' ku sibulakõsõ', käpä' ku kääriperäkese', kõrva' ku kõolehekese', hand ku siidilint? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1977
A. Suun pikkä pedäjä, pikkä-päkkä pääle lüvvä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
A Tallna naane oll päälinna elost väsünü ja põrot laisole sõbrole vasta: http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
A Tilsi mehe saiva seo suvi Vahtsõ-Kuustõst Eesti 50 aasta rekord-karpkala – 18,5 killo.» Rekord-kallo om mi kandist viil vällä tõmmatu: nätäl inne Muakogrõ rekordkalla sai Võrtsjärve limnoloogiakeskusõ tiidjämiis Krause Teet Põlva järvest ligi 11kilodsõ havvõ (tuu oll’ külh võrguga), lehekuun tõmmas’ Maadi Arvo Erästvere järvest 11kilolidsõ havvõ, Nikolai Šaduro sai piimäkuun Vagulast 9kilodsõ puragu. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
A Toomas muigas: http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
A Türgü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
A. Um meri, mere pääl sild, silla pääl kol uibud, egän uibun kol ubinat? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
A Verskahe asusi` ma` 1985. aastakal, päält Tallinna Pedagoogikaülikooli lõpõtamist vinne kiile oppajana`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A Vinnemaalt saa Pärnät iks egä keväjä kingitüisi: viimäte saatsõ Medvedjev rõnnaraha «65 aastat võidust Saksamaa üle». http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
A Vyssakos’sile ül’ti, et sa lää-äs ap’pi, sullõ üle kolmõ aastaga üt’s pühipäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
3 A; Vägimehe äratamine, muist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A Võromaa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
A Võromaa om nii kodonõ ja lämmi kotus, et ma ei taha siist är minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A Võro valla Tagakülä suur (40 ha) kardokakasvataja Mulla Ants ütles, et sääl kandih tsikoga murõt ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A Võro veteransportlanõ Jõgi Jaan (63) tekk’ hulgalõ noorõmbilõ är ja sõitsõ 49ndäs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
A 2 a. Hall teedakõnõ küüntäs pääle taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
A 1 a. Härg müürü pääl, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
A 2 a. Jänesekene juusk ja valgõ lavvakanõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
A 3 a. Jänes istus iä pääl, lavvakõnõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
A 1 a. Kats rõngast, kats otsa ja raudnagõl kespaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
A 3 a. Kats velle käivä sannan, musta kui hüdsi, kats velle ei käi sannan, valge kui lumi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
A 1 a. Kerik rahvast täüs, olõ-õi ust õi akõnd seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
A 2 a. Kolmõnulgalinõ ait, valgõt kriiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
“Aa Kriisa jo kotti lännü!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A 1 a. Lehm lätt lauta, heit hanna usse pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
A 2 a. Mõrsja ehib mäe takan, peotäis pirde käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
A 2 a. Mürgütse põllu, puidsõ pindre? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
A 2 a. Neli suu sumpjat, kats taiva kaejat? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
A 2 a. Peni haogup, hamba pudinase? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
A 4 a. Poja enne, esä peräst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
A 1 a. Siin maal ehitedes mõrsja, võõrale maale viiäs mihele? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1964
A 1 a. Susi sump suud piteh, kahr kuiva pallo piteh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
A 3 a. Tan'no kaatsa tala pääl, Ordi kaatsa orrõ pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
Aa. 1) Vaan'a küüdse vaelih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
A 1 a. Viro vuun, läti lammas, huunih hullas, tanomih tallas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2543
A 19. aastagasaa lõpun oll’ Võromaal joba häste teedä, et «hää lats, lapik hand; sapa vaja, valmis koir». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
A 2003. aastast, ku Võro autobaasi pankrotist üle võtsõmi ja siiä pall’o hinge pandsõmi, olõmi saanu väega hää tulõmusõ hindä meelest. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A 1960.-70. aastil kävemi egä nädälivaihtus Võromaalõ sugulaisi mano, mõlõmba vanaimä mano. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Aabatsi tähe Nõo 1970 (H. Keem) 2) Mõsta, mõsta mõllevitsa, igävitsä, koolivitsa, pikä puu põrutsivitsa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1333
Aabo Juhanikõnõ läts kah Mihklipäävä hummongult õigõ varra pedäjä alt raha vällä kaibma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aabo Juhan oll sis jo elähünü inemine, ja om jo ammu ilma koolu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aabrahamil om tähtsä kotus judaismin , ristiuson ja muhamediuson , kon tedä peetäs usoesäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Aabraham oll' edimäne ja kõgõ tähtsämb Piibli patriark. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Aad'ast tuud'e mõõdutäüs jauha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Aadamalta, Aadamalta alalõ jäie. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Aadi sõbrannõ Ilosa Olli om Ilosalt, mis om jo kah priinimi vana talunime Hüko kõrval. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Aadomiarvo perrä ommaq elemendiq ritta säetüq Mendelejevi tabõlin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomarv
Aadomidõ parkõ, midä köütväq mittekovalentseq köüdüseq (näütüses vesiniguköüdüseq vai ioonilidsõq köüdüseq), loeta-iq molõkulõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Aadomidõ ümbreistmine vai ollussidõ tõõsõsminek vai keemiline riakts'uun om protsess, mink käügin määntsegiq ollussõq lääväq tõisis ollussis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Aadomidõ ümreistmisõ tulõmusõs ommaq tõõsõq ollussõq, mink umahusõq ommaq hariligult tõistsugutsõq, ku noil, miä inne olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Aadomisäsün ommaq positiivsõlt laeduq proodoniq ja eelektrilidsõlt neutraalsõq neutroniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadom
Aadomisäsü om aadomi väega väikene ja tihhe keskosa, kon ommaq nukleoniq ( proodoniq ja neutroniq ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomis%C3%A4s%C3%BC
Aadomiteooria om teooria füüsikan ja keemiän , mink perrä mateeriä sais kuun diskriitsist tükükeisist, midä kutsutas aadomidõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomiteooria
Aadom om mateeriä põhiosakõnõ, mink kesken om tihhe säsü (tuum) nink tuu ümbre om negatiivsõlt laet elektronnõ pilv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadom
Aadrõs : http://www.voroselts.ee/?keel=est
Aadrõs’ olle: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Aa, eelä sa olli aho pääl, üle-eelä luiõ seeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aagõ juttu ja proovkõ jõudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Aagõ naq sitaq tarõst vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aagõq, aagõq muro pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Aagõ te minno kaq rehele, ku esi nakat minemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aah, neo omma peri Vana-Antslast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
A aig lätt edesi ja mooduq muutusõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Aakri om pindalamõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aakri
Aame kokku, oe-oe, külä karja, oe-oe : http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/6b-tule-metsa-tuharuhi/
“Aamen, aamen, aamen, igävätses aos!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aa, muido Jummal, a tiiäi kos tuli om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aa, mulk olnuq, syss joosnu-us maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aamõn! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_06_laul.php
Aamõn, aamõn! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Aamõn, aamõn, aamõn! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_02_laul.php
Aa, noq olt saq mul käeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ansamblil Vennaskond oll’ vanast laulurida, et om alastõ jo olla ülihää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A an’niq üt'e pääle ynnõ, et miq tuud tiiä külh, et täl saa, aga ei tiiäq, miä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ao omma muutunu ja inemiisi rahvuslus inäp nii pallo ei huvita. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/09/laar-latt.html
Aapo Ilves, Urmas Kalla, Linda Kelp. 15.30. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
13.30 Aapo Ilves ja Enno Säinast. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Aapo om sõbõr jah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
10.30 Aare Hõrn . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Aare Hõrn Setomaa Valdu Liidust ytel, et setu võiss mulkelt õppi piduliku kuvve kandmist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Aare Hõrn (1959) om sündünüq Võro liinah ja elänüq Antkruva küläh Setomaal. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Aare pildiq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Aare pilt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Aarne Vinkeli ülevaatõn om kirän nii eluloo ku loomingu kotsilõ tiidäqollõv. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
A arvu saavaq piaaigu kyik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Aasa, kiä Leevin mitma koolimuutusõ üle elänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
“Aa, sa viil lõustit!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aasia om üts kuvvõst ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
Aasiast hummogu poolõ jääs Tasalik suurmeri , lõuna poolõ India suurmeri , õdagu poolõ Õuruupa ja põh'a poolõ Põh'a-Iämeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
Aasia suurus om 43 810 582 kruutkilomiitrit ja tuuga om tä ilmajakõ hulgan kõgõ suurõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
Aasia võtt hindä ala 8,6% Maa pinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
A asi nakkas ka meil muutuma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
A asi ole-es ka ni paljo rahah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A asi oll’ lihtsä: sääl oll’ unik juhtmit, ku nuu sassi aia, sõs olnu julgõlõ puultõist tunni uurmist, inne ku nä olõs pildi ette saanu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Aastaarv 1819 tähendäs priiusõ saamist ehk perisorjusõ ärkaotamist Liivimaal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Aastaga algusen käve Võromaal suidsusannu ja sannankäümist üles võtman Saksa tõne riiklik telekanal ZDF. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Aastaga elli jalq niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastaga jagamisõl om alossõs võet harilik kallendri 12 kuu ja 7–päävälidse nädäliga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Aastaga jaq kõlmõkunõ aastaga pomkaq peetäs niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastaga keskmäne õhulämmi om +10,2 °C. Kõgõ lämmämbäq kuuq ommavaq hainakuu (keskmäne õhulämmi +17,6 °C) ja põimukuu (+17,5 °C). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Aastaga 1919 kiildü inämbüs Iirimaalt peri parlamendiliikmit, kiä olliq 1918. aastaga validuq, võtmast sisse uma kotust Briti Saadikidõkuan (Alamkuan). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Aastaga lauda, kolmõaastaga, kuuõaastaga lauda piät tälle nigu mälehtuses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastagal 2000 avaldõdiq vahtsõnõ nimekiri säitsmest tähtsäst probleemist - noid kutsutas millenniumiprobleemes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Aastagal 1500 elli Budan umbõs 5 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Aastagal 2002 ilmu timä kümnes romaan „Kafka mereveerehn“. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Aastagal ilosahe puul’ küllä väl’lä lännüq, Siber’jähe ja Per’mi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastagal 236 i.m.a. määräs' Egüptüse valitsõja Ptolemaios III Euergetes timä Aleksandria raamadukogo juhatajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Aastagal 1492 joud' Ameerikahe Hispaania ekspedits'uun iinotsan Columbusõ Christopheriga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Aastagal 1775 kuts' Saksi-Weimari hertsok Augusti Karl Goethe Weimari huuv'kunda, kon tuu tiinse korgidõ ammõdikotussidõ pääl pikkä aigo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Aastagal 1202, ku tä oll' 32 aastakka vana, ilmu timä raamat " Liber Abaci " ("Abakusõ raamat" vai "Rehkendämise raamat"), kohe tä oll' kirja pandnu, midä oll' opnu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Aastagal 1916 kuuli Austria-Ungari keisri Franz Joseph ja vahtsõnõ valitsõja Karl I oll' sõa vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagal 1537, ku valits' kuning João III, koliti ülikuul lõpligult Coimbrahe, kon tä sääd' hinnäst sisse Alcaçova paleen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Aastagal 1521 langõsi türkläisi kätte Nándorfehérvár ( Belgradi ungariperäne nimi), Ungari kõgõ tugõvamb kants lõunõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagal 1872 lask' opõtaja Kauzmann Otõmpääl hindä vanadusõ peräst amõtist vallalõ tetäq ja läts' S'aksamaalõ elämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aastagal 1911 luudivaq Lissaboni ülikuul ja Porto ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Aastagal 1806 lät's Goethe paari Vupliusõ Christianega, kinka elli kuun jo aastagast 1788 ja kinka täl oll' poig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Aastagal 1864 näüdäs' tä Sorbonne'i Ülikoolin , et elo saa-ai tegüdäq eiminkastki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Aastagal 1782 nõst' hertsok Goethe ülembärahva saisustõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Aastagal 1928 ollivaq Amsterdamin suvõolümpiämängoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Aastagal 1984 pruumõ ta Nõvvokogo Liidost ärq paedaq, a jäi piiri pääl vaihõlõ ja mõistõti vangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Aastagal 1000 saat' Rooma paast Sylvester II tälle uhkõ krooni (tuud hoiõtas prõlla Ungari parlamendihuunõn) ja lask' tä ammõtligult kuulutaq Ungari kuningas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagal 1361 sai Budast Ungari pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Aastagal 1839 sai Dostojevski teedäq, et perisor'aq olliq ärq tapnuq timä esä Mihhaili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Aastagal 1794 sai Goethe tutvas Schilleri Friedrichiga, kiä naas' elämä Weimarin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Aastagal 1872 sai valmis romaan "Kur'aq vaimoq" ( "Бесы" ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Aastagal 1873 sai vanast pääliinast Budast, Óbudast ja Pestist ammõtlidsõlt üts liin, midä kutsutas Budapestis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagal 1900 sääd' s'aksa matõmaatik Hilberti David kokko kuulsa nimekirä 23 lahendamalda matõmaatigaprobleemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Aastagal 1602 tetti Amsterdami edimäne börss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Aastagal 1665 tõõst' tä ületse binuumteoreemi ja naas' vällä tüütämä matõmaatilist teooriat, minkast ildampa sai diferentsiaal- ja integraalrehkendüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Aastagal 1686 vallut' Pühä Liiga vägi, kon oll' üle 74 000 mehe mitmõst rahvast, Buda türkläisi käest tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastaga lõpus piät tuu valmis saama. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Aastagan om 12 kuud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuu_(aom%C3%B5%C3%B5t)
Aastaga oll' 2000 Helsingi üts' Euruupa kultuuripääliinost ja 2012 Design-pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Aastaga peräst, jaanipääväs 1856 viidi Jakob üle secunda he, kohe tä jäi poolõstõsõs aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aastaga peräst tul’l syja tapõlus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastaga pikkus om 365 ja 366 päävä vaihhõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Aastagasaa tõõsõh poolõh nuu’ kattõ’ ja asõmõlõ tulli’ poodirõivast vai hindä koet linadsõst rõivast edepõllõ’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Aastagasada om 100 tõnõtõsõ perän tulõvat aastakka . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastagasada
Aastagas 195 i.m.a. oll' Eratosthenes sõkõs jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Aastagas 1006 oll' kuning István võimo tävveligult hindä kätte saanuq ja tä naas' ello viimä muudatuisi, et muuta Ungari feodaalriigis niguq õdagumaaq toona olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagast 1257 elli sünnüliinan Širazin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Aastagast 2003 kuulus tä UNESCO maailmaperändi nimekirja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Aastagast 972 naas' vürst ( fejedelem ) Géza (Árpádi pujapujapoig) Ungarit ristiuso poolõ käändmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagast 1935 nakas’ Blairi Eric Arthur tarvitama kiränigunimme Orwelli George, mink võtt’ jyy perrä East Angliahn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Aastagast 1282 om Riia olnuq Hansaliidon, liin om olnuq rikas kaubaliin ja taad om juhtnuq Riia raat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Aastagast 2000 om lõunõeesti keele kaitsõ ja arõndamisõ töid tugõnuq kultuuriministeeriumi ala luud riiklinõ programm "Lõunõeesti kiil ja kultuur". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Aastagast 1815 sai Holland jälq umaette kuningariigis ja pääliinas sai Amsterdam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Aastagas 1718 vabastõdiq Ungari tävvelidselt türkläisi valitsusõ alt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastaga üm’bre tsyyri nimäq mastõrit pit’e käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastagidõ joosul ommaq nääq ungarlaisi hulka tävvelidselt ärq sulandunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagidõ joosul om metalmuusiga ütsiotsõ arõnuq ja laembas lännüq ni seo ilma aigo nimetedäs metalis väega mitmõviisiliidsi alambstiile, miä võivaq üts'tõõsõst peris tõistsugudsõq ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
Aastagiga' läävä' kivi' ka' väikobast. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Aastagil 1782-1785 and' Mozart ria kontserte, kon tä esiq soliirõ ummin klavõrikontserden. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Aastagil 1713–1728 ja 1732–1918 oll' Peterburi Vinne impeeriumi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Aastagil 1902-1907 jousõ tä trükmises ette valmistaq kolm köüdet "Setokõisi laulõ" ("Setukeste laulud"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aastagil 1996-2004 kasvi Iraani tiidüspublikats'uunõ arv kümnekõrdsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Aastagil 1982-2001 lavastõdi Eesti tiatriin 16 timä kirotõt näütemängo ja raadiotiatrin kolm kullõmistükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Aastagil 1880-1896 oll' Jakob viil kaardiväe diviisi ja vangla opõtaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aastagil 1990-1995 oll' Poola presidendis Wałęsa Lech . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola
Aastagil 1808-1821 oll' Rio de Janeiro Portugali impeeriumi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rio_de_Janeiro
Aastagil 1703-1711 oll' suur Ungarin suur mäss Habsburgõ võimo vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aastagil 1990-1995 oll' tä Poola president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wa%C5%82%C4%99sa_Lech
Aastagil 1997-1998 oll' tä juhatusõ edemiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Aastagil 1826-1833 oppõ Tarto Ülikooli meditsiinitiidüskunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Aastagil 1918-1920 pidi Eesti Vabahussõta uma riigi püsümäjäämise iist Vinne inämbläisi ja batis'akslaisi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti
Aastagil 1241–1242 rüüstässiq kuningriiki mongoliq-tatarlasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aasta inemeseq, latsõq, imäq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Aastak aigo nä kõ palotasõ nuid kette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastaka kohus ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastaka peräst läts temä puuhõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aastak ildampa suruti tuu maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Aastakil 1920-1940 oll' Eesti Vabariigi ni aastakil 1940-1944 Eesti NSV maakunnaliin ( Petseri maakunna keskus). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Petseri
Aastakkõ loetas hariligult määntsestki kokkolepütüst sündmüsest pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Aastak om aomõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Aastakõsõ Tiiu sääl opas’, sis jäi tuu plaan koolil katski. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Aastal 1514, ku Vladislaus II oll' joba vana ja nõrk, oll' Ungarin suur talorahva mäss, midä juhtõ Dózsa György . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aasta nakas täis saama ja jõudse päiv, kona opetaja pidi tulema käske üle kullema. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Aastan om pääväpaistust 1662 tunni, kõgõ inämb lehekuun (222 tunni) ja hainakuun (217 tunni). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Aastan tulõ vällä umbõs viis võrokeelist raamatut. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Aasta perast, kui tütrel tütar olli, nink ta seda üsän hoiten üte käega sei ja latsele kõneli, ilma et temast vastust sai, tulli ka ema tütre poole külla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Aasta pussaja nummõr’ üts’ Eestin om haigõkassa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Aastapääväl tetti tagasi ka vana lauluseldsi kommõ: auliikmõ valiminõ. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Aastaraamadu toimõnd’ Iva Triin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Aastasatuga kasvi inemise ja eläjäkese hine vaihõl kokko. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
«Aasta tagasi naksimi tegemä, aastavaihtusõ aigu teimi edesi ja keväjä oll’ selge, et ku õkva är ei tii, sis suvõl nigunii ei jõvva,» ütles Silja. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Aasta tagasi oll’ mul 10–11 opilast, peris pall’o. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Aasta tagasi pidimi kah kokka otsma, sis oll’ tahtjit veidü, a koka löüdsemi sis kah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Aastatsõõr. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Aastatsõõri laulu Aastatsõõri laulu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/
Aastavahetus olli kunagi pikk ajajärk, mis nakkas novembrin – tähendäp, et sanditamise om keidetü järgmitse aasta villä- ja karjaõnnega. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
«Aasta vanaesä kasvatas ütsindä kolmõ latsõlast, mul käävä latsõlatsõ iks õnnõ küläh!» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Aastgil 1786-1788 sõit' Goethe ringi Itaalian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Aastidõga om pääle kasunu põlvkund arkeoloogõ, kiä otsva muistsit asjo hoobis tõsõ pilguga ku tuud Vinne aol tetti ja omma joba löydny hulga väärt asjo – kõik taa näytäs, et edevanõmbidõ perändys ja perimys olõ-i tähtsä õnnõ ahtagõsõ tsõõri inemiisi jaos. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Aastil 1940–1941 ni 1944–1989 kand' ülikuul nimme Tarto Riiklik Ülikuul (lühendüs TRÜ ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_%C3%9Clikuul
Aastil 1954–1976 oll' Ho Chi Minh Lõunõ-Vietnami pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
Aastil 1999 - 2013 oll' Venezuela president Chávezi Hugo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Aastil 1989 – 1991 oppõ Leo Kunnas Eesti Humanitaarinstituudin ja Helsingi Ülikoolin aoluku ja filosoofiat, päält tuu Soomõ riigikaitsõ korgõnkoolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Aastil 1765-1768 oppõ tä Leipzigi korgõnkoolin ja 1770-1771 Strasbourgi korgõkoolin õigustiidüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
A astnu timä ka uma tis’tiga vasta! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Aa, sõrmus om kokko joosnu jalq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A as’a ei käü nii, et tõmbami täämbä piduri pääle ja hummõn panõmi rongi vahtsõst liikma. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A as’a sisu sääl es muutu, õnnõ kõik otsustõdas keskkotussõn. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Aat, Aat olõ vakka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Aa tuu messi 29 sekämise ark kuumas, kui kiäki sinu tüüd kitma tulep, sis lahka 30 tälle õkva silmi vahele ja mine ruttu, kutsu peremiist tüüd vasta võtma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Aa, täl om selle hüä miil, et tuu sõbõr tälle vast täämbä tulõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ausalõ võinuq naaq Erna, talotütrigu, rahulõ jättä ja sündmüst uma nimega nimetä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
A avahuuldusõ – inemise avitaminõ, pasminõ ja sõidutaminõ nii, et tä saa uman koton ellä – perrä lätt nõudminõ mugu suurõmbas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Aavapuu sais `kaugaba. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
"Aa veli, sa kaq olt kotoh!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aaviksoo selet viil, et mi piämi lääneeuruuplaisille iks selges tegemä, mis gruusialase tahtva, et nimä ei mõtlese, et nimä omma üte hoobis tõistmuudu mägiinemise. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
A avvuhinna sai talvinõ pilt’ kopra jüret puuga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
A 2 a. Üts veli käü ega päivi sanna, tõõne saa-ai kunagi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
A 2 b. Hall teedakõnõ küntäs pääle kässi taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
A 1 b. Hüvä lind, lihha süvvä-äi, paras puu, varrast saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 3 b. Inne saa-ai' hobõst ette panda, ko sälga ei istu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
A 1 b. Inne saa-ai päitsid päähä panda, koni istu sälgä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
A 2 b. Jänesekene sõit, lavvakanõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
A 1 b. Kats otsa, kats sõrmust, kestpaigah raudnagõl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
A 1 b. Kolmõkandilinõ aidakõnõ, valgõt krõiti täus? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
A 2 b. Kolmõnulgalinõ ait, kõik valgõt kriiti täus? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
A 1 b. Miis käü murru müüdä, lihatükk turja pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1274
A 2 b. Neli soo sompjat, kats taiva kandjat? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
A 2 b. Puidsõ pindre, mürgüdse põllu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
A 1 b. Puidsõ pindre, ravvadsõ vaihtõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
A 4 b. Rahvast kerik täüs, lävve olõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
A 2 b. Siin maal ehitedäs mõrsjat, sinnä maalõ viiäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1964
A 1 b. Siist sõit, säält sõit, halli ruunarõipe luust? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
A 1 b. Susi surb suud pite, kahr kuiva pallo pite? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
A 2 b. Säält juusk, täält juusk, alla ruunarõipõ manu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
A 1 b. Tillakõnõ tallakõnõ, läbi lae varsa kisutas vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
A 1 b. Viro vuun, läti lammas, hullas uulitsih, tants tanomih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2543
A 1 b. Väikene pinikene, ussõ all maka, haugu ka-i, a' sisse ka lasõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
Abasiini keele kõgõ lähkümb sugukiil om abhaasi kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abasiini_kiil
Abasiini kiil (om pruugit ka nimetüst abaasi kiil ) om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abasiini_kiil
Abasiini tähistü, midä pruugitas 1938 . aastagast pääle, om luud vinne tähistü põh'a pääle, kuiki kiräkeele luumist alostõdi 1932 – 1933 ladina kirä perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abasiini_kiil
Abhaasi keele kõgõ lähkümb sugukiil om abasiini kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abhaasi_kiil
Abhaasi kiil om abhaasi-adõge kiili abhaasi-abasiini allrühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Abhaasian , Türgün ja Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abhaasi_kiil
Abiellu saijõ nääq tuuaigsõ kõrra perrä peräst pastori kotusõ päält ärq minekit ja Tartohe kolimist. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Abielotunnistus anti vällä 27. märtekuu pääväl 1582. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Abieluettepanõkiga kavva es lää. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Abi saamine om ütel säält, tõõsil täält; väega mitmekesine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Abi saavat ütele ütest, tõõsele tõõsest arstimise kombest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Abis om ka nimisyna moodusto (trüküvers'oonin), kon ommaq kyigin käänüssin ärq käänedüq kolm eri tüüpi perisnimisynna ja mynõq asõsynaq ni annõduq umahussynno võrdlusastmõq ja arvsynno käändmine. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Abis om ka tegosyna moodusto (trüküvers'oonin), kon ommaq kyigin kynnõviisen, aen ja tegomoodõn läbi käänedüq kats' eri tüüpi tegosynna (3. käänüsen s -lõpugaq ja ilma lõpuldaq). http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Abis om keelekorrõktuur ja toimõndaminõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Abi ynnõ olgõq mullõ, muido juhtõ ei olõq vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Abjan laulave Tauli pere latse Abjan tähistedes emäkeelepäevä jälle Mulgi murden. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Abu Dhabi ( Abū Z̧aby ) om Araabia Ütisemiraatõ pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abu_Dhabi
Abuja om Nigeeriä pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abuja
A 1 b. Õi aknit, õi ussi ja kerik rahvast täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
A 3 b. Üten majan elas kats velle, üts käü alati sannan ja om must, tõne ei käü sukugi ja om valge? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
A 1 c. Härg mürises müürü pääl, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
A 1 c. Imä all, esä pääl, vitsu-vatsu vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
A 5 c. Jänes sõit iä pääl, lavvakilt pääh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
A 3 c. Katekeske velitse, üts käü eloeä sannah ja om paljo mustemb tõisest, kea kunagi sanna ei lää? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
A 2 c. Küläpini hauk, hamba silguse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
A 2 c. Lehm lätt lauta, viskas hanna laada pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
A 1 c. Lind hüä, lihha süvvä-äi, puu paras, parrast saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 1 c. Neli somp suud müüdä, kats kaev taivast müüdä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
A 2 c. Paras puu, varrast saa-ai', hüä lind, lihha saa-ai'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 7 c. Puu all, puu pääl, vitsvatsak vahetepääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
A 1 c. Siin maal ehitedes mõrsjat, sinnä maale viiäs mihele? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1964
A 2 c. Siist juusk, säält juusk, üte halli rõipõ manu kokku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
A 1 c. Susi sõit suud pitte, kahru käiva palu pitte? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
A 1 c. Titini tiriseb, põlvini põriseb, päält titi lööb timbertammi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
A 2 c. Vana hall teedakõnõ, künnütäs pääle taivatähti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
A 1 c. Väikene kerik, ei ust, ei akend, ent rahvast täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
A 1 c. Väikene pini, ei hauk, ei purõ, tarrõ ka lasõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
Accra om Ghana pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Accra
A 1 d. Härg müüg müürü pääl, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
A 1 d. Hüä lind, lihha süvvä-äi, paras puu, asja saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 5 d. Jänes jää pääl, lavvakilt pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
A 3 d. Katõkeske velitse, tõnõ käü ega päivi sannah, a um must, tõnõ olõ-õi uma iä sanna saanu, a um valgõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
A 2 d. Kolmõnurgilinõ ait, kriiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
A 2 d. Lehm lätt lauta, viskas hanna lauda katusõlõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
A 1 d. Miis meeletü, hõbõnõ jalotu, sõit kui hurisas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
A 1 d. Susi sump suud pitte, kahr käu kuiva pallo pitte? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
A 2 d. Säält juusk, täält juusk, hallitu rõipe manu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
A 1 d. Titini tirisep, põlvini põrisep, päältpuult titti tillerdäp? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
A 2 d. Vana teedakõnõ õga hummogu kõõ künnütäs taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
Adamsoni-preemiä hindamiskogolõ jäi silmä su luulõtuisi hää ja loomulik kiil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Adamstown om Pitcairni pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Adamstown
Administratiivsõlt moodustõdi Võromaa Tarto kreisi ( Tartomaa ) lõunaosast 1783 . aastagal üten Võro liina asotamisõga Katariina II valitsõmisaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Adolf oll` neläs lats perren, tä esä oll` tolliammõtnik ja tä imä ja esä olliq hindävaihõl sugulasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Adrenaliin lätt nii üles, et nakkasõ ull’uisi tegemä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Adsoni koolitarõn om noq muuseum ni timä avvus om tett 1999. aastast saaniq võrokiilse kirändüse lugõmise võistlus. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adsoni loomingu kotsile om lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adsoni luulõkogo edimäne näütämine tulõ 3.02. kell 12 Nõmmõl Underi ja Tuglasõ kirändüskeskusõ muusõumiosakunnan (Adsoni hindä ehitet maja). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Adsoni luulõt lugõ Sommeri Lauri, välän om Adsoni tsehkendüisi näütüs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Adsoni luulõtusõ läte om sakõst pildiline: http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Adsoni luulõ üten raamatun kuun Sännäst peri Adsoni Arturi 125. sünnüaastapääväs panti timä luulõlooming kokko raamatuhe «Varjuliste puie all». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Adsoni 110. sünnüaastapääväle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/muudiss.htm
Adsonit kutsuti Sännä trubaduuris. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adsoni-võistlusõ kotsile saa teedüst meili allas.tiia@gmail.com päält vai karmanitelefonilt 56143780. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Adsoni-võistlusõl hilgassi Pikäkannu kooli latsõ Artur Adson. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Adson om olluq prii kirjanik, a tä om pidänü õigõ mitmid ammatid, kül om tä olnuq maamõõtja Pihkva kubermangun, tüütänüq merekindlusõn Talinan, toitluskomiteen, Põllumajandusministeeriumin ja Haridusministeeriumin. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adson tegi hulga tüüd, et avita kasvata Underi tütrid ja viiäq naist reismä. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adson võtt naasõs luulõtaja Marie Underi, oll Siuru ja Tarapita üts asutajid, teguts kirästüsen Odamees ja asut väiku kirästüse Auringo. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Adõr künd´ üles. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
A 1 e. Kolmõkandinõ aidakõnõ ja selget krõidijahu kõik täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
A 1 e. Lind om, liha ei saa, puu om, palki ei saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 1 e. Lühko uhakõsõ, kavvõndõhõ näüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
A 1 e. Neli sõkva suud pitten, kats kaesõ taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
A 1 e. Susi sump suud pite, kahr pal'ast pallo pite? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
Aedas lepapuu kuumas, nii et puu tossu nakkas välla ajama. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=188
A edesi müvvä õks ei või. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A edimält,ku tä kivikut käesälä pääle viskas, sis õi ole tähtsüist, mito sinnä saa õnnõ, kas vai ütsainus, vait kui saa õnnõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ega inne saa ei saaki korista, ku vili ja kartol valmis saava. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
A egas mi sis es ütle viil kellelegi, et mi abielupaar olõmi!» Veidü tasalik peigmiis Vello mäletäs tuud, kuis kõrtsist käüti egäs juhus pulmavärtide jaos konjakit ja viina ostman. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
A ega sääl kaia midägi es olõki – kõik oll’ tühi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A ega tüü olõ-i ilmast otsa saanu, tüü tulõ lihtsäle üles kor’ada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A egä kõrd julgu õi kiäki võõra inemisega kõrraga uma keelen kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
A egä päiv ei olõ täl tuud võimalik syvvä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
A egäs juhus võtt` hobõsõ üten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Aeh sedä humalat! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/1.html
A ehtsit Võõpsu tsurri sai nätä minevä kuu 24. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
A ei keeltä jo kellelegi tüüd, ku tegijä om. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
A ei olõ mul inämb säänest vidämist olnu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
A ei olõ niimuudu, et kõik poodih myydy leib om poodileib. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
A ei olõ väega munakana, om dekoratiivkana rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
A ei saaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
A ei saaq ja ei toheq, selle et um ka tõisi märke. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
A ei või tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeli, aeli aho pääle, luiõ sisse, aho pääle, luiõ sisse kooni kikas kirgse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A elo ei lää minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A eläjide perrä jahimiis Kivistik ilma ette arvada es taha. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Aelõs sibulit jürreh kerikut pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A esi jäl koput kolm kõrd kurõ seereluuga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
A esiki ku tuud tahtmist tagasi hoita, sõs sõna pruukmisõ kottalõ tulõ iks mõni seletüs anda, ku ma joba olõ tä rahvalõ ette näüdänü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
A esi oll näost kyik hahas tõmbunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A es julgu tuud ammoniaagi-aigu tüüle panda, et äkki tulõkipõn tulõ ja ammoniaagigaas plahvatas. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
A es olõ pinil hätä midägi, näil oll’ pohmell. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A es saaq miiś rahuligult ummi miljonnõ otsan istu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
A essä ütel, et kas ma õigõ sull nii käsi, a ma olõ käsknü latsi ni suuri ni vanno inemisi võta, vett ma ütli õnnõ sõna mõistusi, et tammi rako, a sa muudgu rai mõtsa puid, a kuol jäll ütel et vett ma nii tei, kui sõamies käsk, ni jäi sõamies kõvõras, ni pääle tuo hõigas essä vana halva hinne mano ni ütel, et ma lupa seo sõnakullõmalta sõamehe ärr sullõ, võta tiä ärr hinele, ni muudgu vana halv ka vei tuo sõamihe hinneka, ni ütel, et sa piat nu tegemä miä ma õnnõ käse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A es taha perrä kah anda. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Aestak, katstõistkümme kuud, nelli nädälit, säidse päivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
A es tiidä, kuas om Krystusõ rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A esä kõõ viil pingi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A esänd jäll ni' kuräline olõkis; ta käsk täl lahkõ sõnaga maast üles tulla ja kinke tälle uma terves saamise peräst viil sada ruublit rahha päälegi, ja lask ta umast orjusõst kogoni priis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
A esäst ol’l ynnõ pingi pääl viil luukuntõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A esä ütel; et ma parhilla viil lasi tä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A esä ütel, sina ei viisi puhasta niitü, syss sina muudkui vahit ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aetas, aetas, a timä las'k' tuu vaesõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti jutusit ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti kari kopli otsa, syss sääl karusõq käve seerepil õga hommogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti kuninga poolõ kyik suurõq herräq ja kuningapojaq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti kygõ latsõga minemä, köüdeti üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti kyik poissmehe kokko, et kes jõud naaruta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti kümnest riigist meistriq kokko maija tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti sinnä vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti syss nuid veljü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti sõda kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti tarku veljü vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti timmä kyiki vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti timmä takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti timä säält syss üles ja naksiq sõitma edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti timä säält üles, et tull sa kah süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti tuu piim kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti tuust aost soldati arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti tõõnõ päiv talopojaq - õks olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aeti vangõrdõga sepikotta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A et lainu omma pääl, sõs tahtmalda pidi üte jao kesvä iks maaha müümä.» http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
A et mahetoodangu tahtjide protsent` ütiskonnan ei kasuq, lüvväs hinnaq alla ja kokku viie aasta peräst lätt suur osa vahtsist mahetallõst jäl kunstväetisi ja mürke manuq tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A et meile oll’ ka ammõtlik luba vällä kirotõt, sõs muiduki midägi ette es jää. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
«A et naha olli suurõ villaga, võtt kuiuminõ inämb aigu ku arvsimi, tuuperäst proovimi kõrraga naada ka lühkümbä villaga nahku parkma,» ütel’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A et oll’ perämäne lats perekunnan, sõs pidi kandma vanõmbidõ velli väikses jäänüid rõivit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A et silmänägemine om Elfriedel küländ kehvä, sõs kullõs tä rohkõmb Vikerraadiot ja kitt, et ikäv nakka-i kunagi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A ettevõtmiisi tulõ talon joba varramba, suurõmb kontsõrt Võro folkloorifestivaali aigu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
A et tsigala omma inämbüs ostõdu vilä päält, sis tsiakasvatusõlõ pandsõ tuu matsu muidoki. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
A et tuul jälq katust lakk'a vii-eiq, tuuperäst panti katussõllõ vaotusõq pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
A et tuust tüüst är ellä ja latsõ koolita jõvvas, peat olõma nutti õks kõvastõ rohkõmb ku mõnõl liina untsantsagul, kel egä kuu kimmäst kotsist palk uuta om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A et vahtsõt traktorit osta, saa-i mi suurõmbidõ talomajapidämiisiga võrdsõlt investeeringutoetuisi küssü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A 1 f. Esä all, emä pääl, vita-vata vastakutsi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
A 1 f. Lind hüä, lihha saa-ai, puu hüä, varrast saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 1 f. Neli sõkuva suud, kaits kaivava taivast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Afganistanin jo õkva umaette laagri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Afganistan vai Afganistani Islamivabariik om riik Aasian , inämbvähämb Aasia keskel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afganistan
Afriga , Antarktiga , Austraalia , Õuraasia , nink Lõunõ- ja Põh'a-Ameeriga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Afriga Liit (inglüse keelen African Union ) om valitsuisivaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 52 Afriga riiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga_Liit
Afriga om kõgõ lämmämb ilmajago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga
Afriga suurus om 30 244 050 kruutkilomiitrit, Õuruupast om tä umbõs kolm kõrda suurõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga
Afriga vai Afrik om üts kuvvõst ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga
Afriga võsaelevant , Afriga mõtsaelevant ja Aasia elevant (tõõsõ nimega India Elevant). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
Afrikaani kiil (ka buuri kiil , afrikaani keelen Afrikaans ) om hollandi keelest 17. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Afrikaani kiil kujosi päält 1652 . aastakka vällä hollandi kolonistõ keelest, arvadaq innekõgõ Lõunõ- Hollandi provintsõ Zeelandi ja Utrechti provindsi murdidõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Afrikaani kiil om imäkeeles umbõs 60 protsendil Lõunõ-Afriga Vabariigi valgist inemiisist ja umbes 85 protsendil värmiliidsist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Afrikaani kiil om üts Lõunõ-Afriga Vabariigi ammõtliidsist keelist]|. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Afrikaani kiräkiil kujosi vällä 1870. aastil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Afrikaani kodokeeles pruukjidõ osatähtsüs Lõunõ-Afriga Vabariigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
A 1 g. Kikas orrõ pääl, a' sooligu otsast väläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
A 1 g. Lind hüä, liha saa-ai, puu hüä, pird saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
A 1 g. Mõrsja esi metsa takan, peotäis piirde käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
A 1 g. Neli sõkk suud, kats kaald taivast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
«Aga RMK kõrraldep siin ettevõtmisi edesi ja egä riidi tuleve luudusmajja latse,» ütel Ly. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Aga 2011. aastaga rahva kokkolugõmisõl oll’ kõmri keele kynõlõjidõ hulk siski vähämbäs jäänüq: kyigist Walesi elänikest mõist ynnõ 19% kõmri kiilt kynõldaq, a kümme aastakka varrampa mõist’ 21%. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Aga asi om niiviisi: elet’ri k’äu nikavva, ku inemine man om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aga egäl peol ommava oma üllatusõ ja nii saimi poolõtõisõ tunni asõmõl kolm tunni karata. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Aga ei olevat maha sadanu pallut, todaviisi om looma ärä hoitnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Aga hirmu es lövva ta enamp mitte kosteki. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga hirmuotsja es pane seda nigu tähelegi, ütel enne: http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga hirmuotsja kergit enne kadajast keppi, mis ta tonte malgutada üten oll võtnu, ja ütel: http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga hirmuotsjal oll peris hää miil niisugust suurt hulka tonte näten. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga ja Aleks ka õks tull ja lüpsik kätte ja lüpsmä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Aga kannu nüdse tõrvahost pidime mõisahe viimä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aga keski ei ole säält otsind. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aga kesse kuula, naksi jälle viina võtma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Aga keväjält ehk suvõl oll tedä rassõ saija; sest hallitõbi oll õks harilikult keväjäne ja suvinõ, kuna jo lehmi ei tapõta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aga ku ei saa' kinni' püüdä, om vastapidi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Aga kui eelmisel veertäjäl tuu lastu munaga kualõ loomkas olõjalõ munalõ pääle putus, mõnikõrd kui hüa juuskja muna lüü mitu munna kõrraga, siis võtt tä nuuh munah, kualõ lastu munaga pääle sai, võtt ka oma lastu muna arh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Aga kui hirmuotsja jälle oma kadajast keppi kergit, pässi tondi kiil varsti valla. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga kui kuu kiuhka om, sis kuius ja om kõvõmb. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Aga kui om kõhn, sis üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Aga kuis sa pästad? http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Aga kunigas küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/varjatudvana.html
- "Aga kun sii kotus oli, kun me mängsime, seda me küll ei tää." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Aga kuuvalge üü olli ollu, mehel olli miilde tullu, et vaest täll vanakuri säläh istus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Aga kõrraga naksi saksa sõitma kelliga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aga küll na tahave, kui ää asja om tettu. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Aga laulma tä inemisi pand. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Aga lei nii kõvastõ, et lei kausi katski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayneli.htm
Aga `lutsu olli ää lüvvä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Aga lutõri kerkoga vastatsihe nuuq velitseq es lääq, nääq olliq hoobis üteq parõmbaq kerkonkäüjäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aga ma võta ka tuu ettepanõki tagasi ja paku vällä suutumas vahtsõ aoarvamise. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Aga mes om täis kurat, tuu ei kõnele, tuu näitap pallalt, essitäp kah. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Aga mia õge mängi sul üte viguri. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Aga miis ei ole minnu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Aga miis om rehen parre pääle istmä jäänu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Aga miist põld kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
- Aga mul käü vanamuur luupainajana üüse sälän. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Aga mõnõ' julgõmba' inemese' olliva õks nõstnova teki viirt üles kah ja kaenova vägimiist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Aga nahk oll är kõrvõnu', es saaki enämp sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Aga neid oless iki ädäste vaja ja siiperäst tulep mõtelde, kudas neid manu tiini saass. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Aganigulõ jaq kõlgussõllõ panti kaq hirsist midägiq alaq, et sõs lää-eiq nakka aganõq ja tu värk kõik ligi maad mädänemmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aga nii sõna päält, mia lubasi ja kurjaga kah. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Aga ninda ku egäspuol hääd läbisaamist ei joole, ninda ka sääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Aga noh sääl taa pääl nii. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Aga noorõ omma meil kimmä näid es heidütä lämmi päiv ega Saarõ Maido karmi sõnaq. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Aga nuu' kraavikaivja' olliva' jäänü' pimmes. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Aga nägi, et "es mõo", ja jät´t poolõlõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
[Aga nüüd?] K'au-ui kiäke no'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Aga omede ütskõrd olli tullu hukkaminevad aastad, nii et mitu aastad läbi es ole muud taivast maha täis tullu kui vihma ja sis olli rüä [rukki] seeme hoobis maa päält ärä kadonu, nii et tedä inämb kostki saija es ole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Aga peristiätre, kontsert, kinu? http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Aga poiss mõtõl, et säksat tulõva minno nuhklõmma [nuhtlema]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Aga pruut ütelnu, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Agaq arvati, et alostusõs vast avitas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Agaq tan saisõ väerõnd niguq raud, inämp Narvat nääq es saaq tagasi vallutadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Agaq tuu sõda oll' joba näüdänüq ka häid märke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Agari Kaja nakkas timahavva oppama vahtsõlõ klassilõ, mineväne klasś opis edesi Antsla keskkoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Agari Kaja ütel ` , et ka timä jaos om võro keele oppusõ man pall ` o vahtsõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Aga sa piad ütsi 8 küskmä ja ütsi tema laskma [joosta], et rohkemb aiga lääss! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
– Aga sedä ei ole meie väiksen, jõukas kitetun Eestin siiäni paljudel. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Aga siand suur vesi olli ja nüid, ei kedägi. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Aga sii tasup ennest egäl juhul ärä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Aga sis pidavad ka magaja nii kergelt hingämägi, et katsk neid tävveste kuuluis pida ja iälgi inäp sinnä ei tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aga susi haarnu' kõge väitsega latsõ käest leivä ja lännü' mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Aga sääl üteldi jälleki et tuu om ülelaatmise viga ja tuu aasegi säändse asja laialõ lendämä. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Aga sõidul otsa es tule, lännu esa kaema, ei kedägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aga sõs lätú pernaanõ nõia manu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Aga tarrõ ta es tulõ'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Aga tegelikult nõsõs tä niisama ka kyiki tõisi ilmakaari iist ja sys või tullaq hirmus segädüs, ku miiq nakkamiq taipama, et kristlaisi ei olõki maailman kygõ inämb; et inglise kiil` ei olõki kygõ inämb kynõld kiil`; et meil propageerit mõtlõmine ei olõki kygõ õigõmp ja üle ilma umas võet ja et kultuure sõta ei piaq ilmtingimäldäq võitma tuu, kel kygõ inämb rahha. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Aga temä olli... http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Aga timä vässü uma kuurmast ärq. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Aga tullen oll ruusaaud tühi ja miist es tule vasta ei midagi. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Aga tuu kaupmiis ol'li tuu soend, ol'li jälle inimeses tagasi saanu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Aga tüüt tei kõik är. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Aga vankri om jätnü sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aga vannust tondest es ole viil kõppu ega kõbinat kuulda. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga viil inne hummogut saiq vereväq toetust Lätist (terveh Läti piaaigu oll' verevide käen) ja lüüdi eestläseq vällä hummogu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Aga viimäde kui kivi tiid olli naatu riijast pihkva pääle tegema sis olliva kivi tii tegijäd selle raha lätte niidü pält ärä löüdnü, - mis selle mehele oll juhadõdu, sedä raha olli ollu puul mõõtu segi raha hõpõ ja vask ütte karratse anomaga olli ollu pantu nelli jalga sugavah maa seeh üttes suurõ kivi all kivi tii tegijad olliva sedä kivi üles kangudõn kangõ selle anoma külge puttunu ja olliva nakanu kaibma ja olli raha kõige karpiga vällä tullu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aga väega pallo varandust anti üteh, karja ja rahha, kyikõ kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aga väegä illos tütrik oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aga või ta's olli. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Aga võta näpust! http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Aga är näimi mi, kuis tuli lava päält üle anti ja saimi osa tuust kontsõrdist ja simmanist, mis poole üüni kestse. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Aga õdagusspoolen pidi jälle kell neli tsikuga `mõtsa (= kesapõllule) minemä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Aga õgas neid pellätä ei massa, võta säärä paras kivi karmanni, nigu lähämbäle tulõvõ, nii lase kivigõ, sis um mõlõmbõ kivil takast järel, egäüts taht kivvi endale, läävä ütstõsõgõ purõlõmõ, nika oled sa Iiranist müüdägi, ja ku Alara kotsilõ saad, nu tulõvõ suure larinõgõ aia alt, nuile tõmba silmi müüda. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Aga õs ole esä kongi, kuuseoss oll õnnõ puu manu kinni köütet ja see olgi tuu paukna. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Aga üts miis olli maa sisse üte salahaua kaibnu ja oma esä sinnä sisse veenü ja poig olli esäle muudkui süvvä perrä innegi veenü, et timä sinnä ärä es koole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
«Ago, hummõn’ tulõ pardsutama minnä!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Ago om sündünü 3. septembril 1946 Viitenän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Agraarpunk : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Agria Park - kaubanduskeskus, miä tetti vallalõ 2008. a. urbõkuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
11.00 Agu Vissel. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
[28] Agu Vissel, Võrokõist kaema mineq bussiga, lk 133. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Agu Vissel kõrraldas egä päiv mõtõlustiatrit (tel 5399 8477, agu.vissel@gmail.com ). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
"Agu, kunas tuleb viimnepäiv?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Agu lüüjä lööse pilpa lindo, sis võiva püüdjä timmä ummi keppega’ vasta lüvvä’, õt sis lähempalõ visada’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Agu mi lät’si pühäsele perrä, miq pals’si tohtrit ja politsejat, et ärä aaguq täämbä noid eläjit hauda, midä tunnõt tõbisõss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Agu nak’si minemä, syss olõss vai jalalõ suud andnuq, nii hallõ ol’l kõigil min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Agu noos õdag saama, ni tull pühä Jüri õdagu söögiga, ni ka väega likas, ni naas kaibama, et ma õnnõ jovva ai inäb kävvägi, nii olõ pühatuhe ärr pest, kõik kihä mul vett ilmatuhe haltas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Agu puu pähä satas? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=667
Aguq klaasi viil olõ-õs, sõs olliq kambrõl kaq pajaq olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aguq korgõbas joq läts' sõs vöörütediq palgiq hirsi pite üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aguq sünnü-es, sõs praavitsõdi kirvõga jälq hüäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
"Agu sina ärä kõrbõt?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
"Agu sina ärä külmät?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Agu soovit´ võrokõsõgaq tutvas saamisõs, vai vahtsõt kipõt õkva tiid. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Agu timä õks viil om vasta, syss kolmas vuur tulõ joq üldä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Agõntuuri põh'andiq 1957. aastagal 56 riiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_S%C3%A4s%C3%BCv%C3%A4e_Ag%C3%B5ntuur
Agõntuur tüütäs Ütitside Riike egiidi all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_S%C3%A4s%C3%BCv%C3%A4e_Ag%C3%B5ntuur
Ah'ost vällä võetolt pant'evaq leeväpätsiq pingi pääle jahtomma ja katõtevaq päält rõivaga kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ah'ost võet'evaq leeväq vällä kaq leevälapjoga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
A 1 h. Kikas orsil, sooligu persest välähn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
A 1 h. Neli sõkk sood, kaits kandva taivast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Ahah, kas timä ka määne perremies um, määnes tuo kõrd, timä piät naase zuskmise peräst surma minemä, saaai ütes naasõkõsõst jakko, a ko mul um siih hulk naisi, kõik kullasõ mu sõnna, ku ma kokahuta, sis kõik kergähäse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ahah, no mis sis viga visada. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_33_laul.php
Ah, ah, vaenõ miis, tegi mullõ tüüd, a ma tälle süvvä es anna! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hani läts’ mano, võtsõ püksist kinni ja naas’ kakma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A hariligult tetäs hain toetuisi iist är ja viiäs rulli kohegi unikulõ mädänemä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Ahasõ Rein lassõ mitu Koorastõ järve kaardi pääle panda: põhjaprofiili, kuis sügävüse läävä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
A hendäl joq süä värises: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aheri Georgi pilt. 3. rehekuu pääväl kõrraldi paikligu luuduskaitsja Varstu kultuurimajan salongiõdagu, kon umakandimiis Aheri Georgi näüdäs’ umatettüid pilte Eestimaa lillest, putukist, tsirgõst ja eläjist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Aheri Georg näüdäs’ Varstun ummi luuduspilte Aheri Georg püüdse edimädsena Eestin odahüürläse pildi pääle ja perän nõgla otsa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Aher lätt alla, tiine tule mäele? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=23
A herr vai esänd ütle-es tedä tundvadagi, et kunagi nännüki olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
A herräl oll võet kats sõpra kaq ja saisiq ussõ takah ja kulsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A herr ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah et võõristama pidänü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Ahhaavi jago teiväq uma sertvenika ja naksiva karglõma üm’bre, et kas jummal’ pand palama tuu sertvenika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahhaav’ üt’les, et pallõmi õgaüt’s umma jumalat ja kaemi syss kink jummal’ om õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ahha-ha-ha-haa, pia vaija minnä arq lihha tegemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, hallõ syss timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahhemeniide aol oll' Širaz tii pääl, miä vei Susast Persepolisehe ja Pasargadaihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Ahhemeniide riigi kõgõ suurõmbaq piiriq umbõs aastagal 500 i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ahi Se 1949 (V. Pino) 2) Susi nulgah, suu ammuli? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2026
Ahi küttü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahi küttüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahi küttüs nigu mürises ja Kriisa-naasel muudku pliin pliini takah tulõ ynnõ ahost vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah imeh! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A hindäl om sant tunnõ, ku tiiät, et sõbra omma liinan, a kiäki sinno kaema ei tulõ,» jutust’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
A hindäl süvvä midä olõi, a naane vaja arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hinnäst tohtõrdat rahvaperätsele vai ostat paratsetamooli ja fastum-geeli? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ahi palas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Ahi tege savikunstnikul Rumvoldi Aivaril latsi oppamisõ pall’o laapsambas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ahivars all, karvanõ jummal pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Ahivars all, karvanõ juudas pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Ahi õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ahjo panja oll' pernaanõ esiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ah jumalalõ teno, raha om tarrõ saanuq, no saada üt’e tüt’re ar mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah, kui saq, miis, mullõ häste ütliq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, kuis tuu kirstupandmine? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, ku sa süäme all ot, syss olt jo kõtuh ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah, küllüle võrksamb mees, kavvas ma tah üte jala pääl saisa!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Ah, küläline! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah, ma tiiä esiki, et tä opetu om, mul pää irmus valutap, tule õdagu, sis taha ma sulle tüüd opeta!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Ah, ma tiiä esiki, et tä valmis om, mul om silmi vahe väega aige, tule õdagu, sis taha ma sulle tüüd opeta." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Ah, ma tiiä esiki, et tä valmis om, pää om mul aige, tule õdagu, sis taha ma sulle tüüd opeta." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ah, ma tiiä esiki, et tä ärä om tuudu, tule õdagu, sis saap nätä, mes ette tulep võtta! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
- “Ah, miq võta tõisi miihhi kah, syss osa kaits sedä pin’ni ja osa lätt jal kel’drehe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, mis ma nakka pümmet vidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah mul om viil üts vanaesä tulis kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah, mul om üts vanaesä kepp viil kotoh, maq tuugaq täüdä kao arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah muq essäkene, säält ku joosiq pargigaq külge soelõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah nu nimä oligi, võtnu kinni õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ahnõ hampsas egalt puult, pillaja pillas egalõ poolõ. http://www.setomaa.ee/
A hobõsõq kõ saisiq kõo küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aholuvva köütmine Kan 1895 (J. Tedder) 2) Inne istutas hobõsõlõ sälgä, peräh pandasõ päitse päähä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Aholämmi !!! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Ahon saa kõrraga palota kolmkümmend kruusi, suurõmbit anomit mõni jago veidemb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Aho ostminõ oll’ Pikäkannu kooli umaosalus suurõmban huviharidusõ projektin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Aho-peetskah elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hoppõn lask hinne kõttulõ maaha, ni tekk hinne kuolus, ni tull ka pia kaarna kattõ pujaga mano tsagama, a hoppõn haard äkki kaarna puja kinni ni tahtsõ ärr pitsitä, a kaarna naas pallõma, et lasõ iks mu pujakõsõ vallalõ ni hoppõn sõs laskõ, ku kaarna koolut ni elävät vett lättest tuo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Aho pääl istuh olõ-õi viil kiäki targas saanu. http://www.setomaa.ee/
A hopõn lei tälle appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hopõn opas, et ku läät tarrõ, a tuu lavvakarp oll tabah, hopõn opas’, et ku läät tarrõ ja tsilisõrmõga löö kest lauda ja ütle, et mu sõrmus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hopõn ütel: ah, sa iks esi mõista ai hüäste haigõ olla, tuo viel olõ õi määne haigõ, kiä oihk, a sa võta till`itä uma jalakõsõ üles, aja kiel vällä, tie hinnäst nigu lõpmisõlõ õnnõ, kül sis jätetäs sinno rahulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Aho tävvest tõrvast saimi õks katstõiskümme, ehk ka viistõiskümme ruublit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aho virusõl olõ! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Ah sa Jummal, kuis tä no nii näudäske unõh, et rahapini." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ah sa armas jumalakõnõ külq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah sa paabarõibõq ku tahsõ meid ar pettäq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah sa taivakõnõ, ku tul'l miis mõtsast vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah sa tikõ-velit’s, jalq timä jo ar näge.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah sa tikõ-velit’s, taa vii ar mu pan’gi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah, sa tikõ-velit’s, taa võtt mu kirvõ arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, sa tulli siiä oppama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah sina laisk, kas kodo paremb?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/28.html
"Ah, sina viil suurustat," ütel hirmuotsja malka võtten, "vai te arvade viil mõnda õigust siin mõisan elada. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
- "Ah, siäl iks eletäs, koh pini haukva!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Ah, siäl iks inemise eläse!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- "Ah, siäl inemise eläse, koh kikka kirgva'" Lännü sinnä mano - siäl kikka pääluu kirgvä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Ah, soo om kyik vana lollus, maq ata õks rehe tävvest." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah, sul siih külälise! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah teid om joq kolmekese!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ah, teid om katõkese!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah tie tahet süöki põlgma naada, tuod piät serbämä, miä mazka püttü pand! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ah, tiiä joq, kes ol’l’! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahti kõnõl’, et motosport passis sepä hingeeloga häste kokko: virota saa mõlõmba ala pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
17.00 Ahto Raudoja. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Ahto võitsõ seo võistlusõ joba tõist aastat. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
A huhmõr võta-as tiidägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A hummogult tull vana kahr, tu rapahut õnnõ hinnäst läve pääl ni sai jäll sääne sama mies paremb viel ku inne ollgi, ni pääle tuo läts timä minemä ni and jäll sõsar tälle lavva räti üteh, ni sõs läts timä, läts tied piteh, tull sõs aig süömajalõ jäijä, ni sis istõmaaha na laot lavvaräti maa pääle, sis sai jäll sinnä kõiki süöke, juoke pääle ni sei söömaja ärr na lätt jäll minemä, nikavva ku sai jäll õdagukõnõ, oll jo pääväkene otsani madalah, ni jäll kaes, ku tull jäll sääne kornitsakõnõ vasta, väega illos, ni käü jäll tarõ ümbre ärr ni kaes, ku oll kirtät saiba pääle, et kiä mu naase ärr heidüs, tuol pää paku pääle panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A hummogu vajja jo varra minnä, ao pääle astma naada. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Ahunamaa (soomõ keelen Ahvenanmaa, roodsi keelen Åland) om inämbä ku 6500 saarõga saaristo Õdagumeren , miä om kokko üts Soomõ umavalitsuslinõ Ahunamaa maakund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ahunamaa
A hunt haardsõ väidse kah är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A huvitav, et Krabi kandin kutsutas tuud siint mustas kikkaseenes, tegeligult must kikkasiin om torbik-kikkasiin. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
A huvvi viinamar’akasvatusõ vasta om ja Räpinä aianduskoolin saa seod oppi valikainõna. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
- “Ah, vaia minnäq kotost kirvõs tuvvaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ah vai tiiäi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ah, vai timä nii tark om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ahvtanaat, vägimiis läts risitusu rahvalõ appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A häbü küläh mitmõkõrdnõ: külä edimäne sannapalang ja viil - miis palot' nii uma ku ka naabrinaasõ liha är! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A härg ütles vasta: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
A här’äq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A 1 i. Imä alh, esä pääl, vittu-vattu vaihõpääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Aiah halv läts naistõrahvalõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai, ai kulla nuor kälekene, süvva tahat, niigu hal’tat õnne, süä om nii isone ja vesine vai susi arr süö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aia takah opas susi jal ullilõ velele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Aidah rõiva seeh ol’l hoiõt tõist, talla pite käk’it. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aidapõrmand es olõki inämb kõvas tambitust mullast – põrmandu pääl oll’ paks tolm, vähämbält kolmõ sõrmõ jago. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Aida sääl suurt olõ-õs iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aida ussõ olli ega õdagu kõvasti kinni pandnu, tuud ei tiijä üttegi, kost timä sisse sai. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Aidavõti. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Aid om tähtsä osa Iraani kultuurist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Aidsaibas mehe arm. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/31.html
Aid veereh lesätiq inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aie sälgä kir'olitse. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Ai esä paja pääle hanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aig and hüvvä nõvvo. http://www.setomaa.ee/
Aigar om sündünüq 29.07.1957. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Aiga tiinse Contra Eesti Piirivalven Piusa kordonin 1993-94. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Aig kaos käest är: tuut puid, viit tuha vällä, kütät ahjo ja omgi jäl tunnikõnõ lännü… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Aig läts igavas ka tule veeren istun. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Aig läts igaves. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Aig läts’ edesi. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Aig läts’, ma kasvi suurõmbas ja tull’ Tal’nadõ kuuli minnä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Aig oll' inne märdsikiudutamist. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Aig oll täl maikuust nikakuni ku' väikumaarja pääväni, tuu um 18. septembrini'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
"Aig om jõudnu, aga miist viil ei tulõ." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Aig om jõudnu, miist ei tulõ." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aig om mõõte süstemi komponent, miä lupas sündmüisi ütsüte perrä ritta säädäq, võrrõldaq sündmüisi kestmise pikkuisi ja tuud, kupall'o üts asi tõõsõst ildampa juhtus, niisamatõ saa teno aolõ kõnõldaq asjo liikmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aig
Aig: tõõsõpäivilde 14.15-15.45, edimäne tunn 12. veebr. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Aigu hoitnu kokko, ku kõrraga tiidjä inemise tsõõri kogoda: etnograafi, kunstnigu, heraldiku ja vast kedägi viil nii-üldä ideoloogilidsõ poolõ päält, ku mi suta säändse inemise vällä märki. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Aig um joba mitusada aaastakka säälmaal, et säädüse alusõs piät olõma Rooma Õigus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Aig um täüs ja paras um jutt ärq lõpõtaq, õt elo saanuq edesi minnäq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Aigu ol’l pal’lo jo län’nüq ja täl ol’li san’di rõivakõsõq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aigu om iks ärä minnä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/13.html
Aigu pite as'a paranõsõ', tassa talo eläs, vidävähe härä' vidävä'. http://www.setomaa.ee/
Aigu pite häötedi veski ärä, nink vije haroga lätte vesi vulisep ilma kasuta Piusa jõkke. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Aigupiten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Aigupit’e, aigupit’e sin’näq naksi tulõma kyik’ muugaq ja jumalapallõjaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Aigu taaga läts’, a no olõmi kõik lua kätte saanu, huunõ valmis ja as’a seen kah,» ütel’ Priidu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Aig vanna vahtsõs tetä Seost nädälist naas’ Eestin pääle muinsuskaitsõkuu – om aig praavita vanno asjo, miä omma alalõhoitmist väärt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Aig: veebr-mai iispäivilde kell 17.30-19.00, edimäne tunn 7. veebr. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Aig: veebr-mai neläpäivilde kell 17.30-19.00, edimäne tunn 3. veebr. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Aig: veebr-mai riidilde kell 10.15-11.45, edimäne tunn 11. veebr. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Aig: veebr-mai riidilde kl 10.15-11.45, edimäne tunn 15. veebr. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ai hammõkõsõ sälgä tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai hanna pütü mulgust sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aih tuud ikukõist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai hulga haina maaha, kooni timä magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai hädä! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ai ja sälgroodso säsü ommaq väega tarvilidsõq ja hõrnaq iho jaoq, tuuperäst om näid ka kõvvo luusaino vaihõlõ var'olõ pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
`Aijeh, kulla üle`aidne, vai ei sua sinoss kedägi `ašja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Ai jo pääd tarõ ala: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai joq kyik targaq ja syjaväe kokko, et kis jõud ynnõ arq üldäq, et minkperäst ta om tah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai jummal, ku Artur tull` vanmisõga, tuu sõimas mu ku... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ai jär’ve ja pan’d vahik’i mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aijõ mano ja suurõ vaivaga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai kannipuuq läbi paja vällä ja pol'datas pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai karja kodo. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ai katikasuga sälgä, naas haudma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai keele sinnä pikkä sisse ja timä võtt tangõga keelt pite kinni seest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A iks ei olõ mõni rahul? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A iks lüü sekkä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
A iks om ka «Kimmäs ütelüs» toonu mano hulga sääntsit ütelüisi, midä tuust andmõkogost vähämbält Võromaa kihlkundõ jao sisest ei lövvä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
A iks om uma ja hää kraami müük riski-äri: http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
A iks tuogi peräst võtt kunna hinne mano naases ni ku kuninga poig pand leevä kohetusõ, sõs läts kunnanõ naane kõ elo elämisega mõhkõ ni sõs vasknah seeh, nigu mulas õnnõ, a üöse jäll kütsi leeväs ni sai sääne sama leib kui muul rahvalgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ai kyik herrä kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai kyik liinarahva kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai kyik mäeq ja kyik kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai kyik’ iätsehe merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai kõssa-kõnna jne. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Ai kõssa-kõnna-kõssa-kõssa-kõnna Kats versta edasi. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Ai kümne päävä peräst rahva kokko, et kolmõ päävä joosu seeh kyik poisi luum piät olõma sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aili Naruski eläs Kassirattal. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
A ilmaluumise hetk olõ-i säänesama, taast varacõmpat hetke olõki-i! http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
A ilm oll kõik trebkid täüs. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Ai loodsigu tarõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ima küsse, et kohe, ni poig üttel, a sinnä, kohe sa lubasi minno jo inne sündümist, ni imä ka inäb võies keeldä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Ai, ma sai, kulla inemine, õigõ häste terves, mullõ sai nii õigõ hääd rohto, täämbä mingu-ui sa [ära sa mine] ka kohege [kuhugi], täämbä saava meil ristkedse [ristsed, varrud]." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A imä avitamisõ man piässi olõma edimäne nõvvo, mitte asjo andminõ, et saia vallalõ opitust abitusõst. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
A imä läts kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A imä naas kielmä, et lasku ui, sääl um mul imis põrsastõga seeh! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A imä naas tütärt takah otsma, ni löüse kõlgusõh, ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A imänd jäll naas ütlemä, et ku näänkal minno hallõ um, sõs um mull tedä ka hallõ, vett tiä um ka inemine, a tekke sääne vari, nigu inemine õnnõ, katõharalitsõ puu otsa, ni pankõ mu rõiva ka sälgä ni tekke nartsõnõ lats üskä ni pankõ palama, a minno laskõ üöse liinast vällä, ni köütke lats ka sälgä. ni ütli külh tõsõ, et kohes sa õigõ latsõga läät, sa saat jo hukka, a timä ütel, et ma iks lää Jumala pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A imä pand vaesõlatsõ lauta lehmä ruhe ala, an’d’ oma tütre kätte, et mine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A imä viel opas tälle, et ku kodo läät ni midä näet, sõs nõsta külh käsi üles, a alla laskuad, muidu lätt asi halvas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A imä õks kai, ku lähembähe tull ja hõigas jo suurõ rõõmuga: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A imä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A imä ütel, et kuis ma õigõ või laskõ sull tuod võtta, vett tuol olõ õi kässigi, a kuninga poig ütel, et ku sa minno armastat, sõs armasta tedä kah, vett mi või timä katõkõste nii ärr hoita, et kiä tiijäki i, et timä kässitä um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ain Kaalep jakkas võro kirändüse klassikan Oldekopi ja tõisi edimäidsi kiränikõ suunda, kiäq tulliq Võromaalõ pastoris vai kuulmeistres vai võtiq Võromaalt naasõ ni opõq ärq võro keele. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Ain Kaalep om opnu äräq võro keele ja tahaq ümbre pandnu vana-egiptusõ armastuslaulõ, kirotanuq pikäs paaririalidsõna alalõ olnuq piksepalvõ ja kirotanuq esiq raamadutävve võrokiilsit luulõtuisi (“Haukamaa laulu'”, Võro Selts VKKF 1999). http://wi.ee/voro/
Ain Piir, 2010. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest?format=feed&type=atom
Ainelo meelest võidi taad kasuta kas vaestõmajan vai kõrdsin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kaks.htm
A inemiisi huvitasõ parhilla esierälidse, egäsugudsõ kirivä, musta ja neoonkõlladsõ tomadi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A inemine elä ei ütsindä leeväst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
A inemine taht siiä tagasi tulla, ku täl omma sugulasõ ja juurõ siin. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A inemine võinu iks saia uma nurmõ pääl tüüd tetä ja ummi eläjidega hinnäst ja viil puul küllä takkaperrä är süütä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ai niimuudu, niq ülti, et tuu mi kae, määne ta lats om sul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aini jutu perrä om üts suur, pia mõttõlda tüü ja paprõmäärmine piimäkar’alauda ülekaeminõ üts kõrd aastan. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Aini «kundõ» om ka ütsik vanamutikõnõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ain ja Valgu Toomas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
A inne, kui ma sinno minema lasõ, pia ma sinno latsõ viisil veidikese sopsama, et sa targõmbas saasi, paremb tüöd tegema nakkasi, kui ilma pite hulkih käüt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A inne ku majamuuseumi pernaanõ ja näütüse kokkosäädjä Hollo Aimi kutsõ inemiseq sisse näitüst kaema, astsõvaq rahva ette Jansonsi Silvi ja tuu punkar`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A inne läts katskümmend viis pääväga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A inne ma ei võta, ku tii tuu tüü arq, mis ma käse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A innepidi, ku seto laulu laulti, kas sis kõik... http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A inne sündümist arq hukaduq, nooq ommaq karvatsite pinijalgugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A inne õdagult kai aknõ alt, ku papp lugi rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ainol hää miil’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Ainolt üte käega oll' lubatoq leibä murdaq tol, kel üts käsi haigõ ja kellel rinnalats üsäh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ain om elon võtnu eläjilt kümnit tuhandit verepruuvõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Aino poig Aivo om Nõiariigi perremiis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Aino tege leibä poodist ostõtust roovijahust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Ain pand’ kaardi pääl paika sõidutsõõri, et tüü kipõmbalt är saia. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ainrguz um jõud. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66819/Livli_4_1936.pdf?sequence=1
Ain seletäs: http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ain tunnistas, et kõrra om tä üte ilosa pinikese kodo üten võtnu ja varópaika kuulutusõ pandnu. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ainugunõ säitsmest velitsest, kiä pääle timä suurõs kasvi, oll' sõsar Maria Anna , kedä kutsuti ka "Nannerlis". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ainugõnõ lõunõeesti kiil, mink edendämises olõ-i tegünüq ütiskundlist liikmist, om tarto kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Ainugõnõ peris võrokeeline aoleht Uma Leht ilmus kats kõrda kuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Ainugõsõq suurõq tasamaaq ommaq Kaspia mere veeren ja Pärsiä lahõ põh'aotsan Shatt al-Arabi jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ainukõnõ hädä, et kirvit ja viklu pidi Egliti rahvas hindäle ilmast ilma vahtsit soetama noidõ asõmalõ, mis tüü manuq lainus võeti ja är kaotõdi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ainukõnõ, kellel millestki ilma jäiä om, omgi siin õnnõ Laari Mardikõnõ uma habõnaga. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ainult kats vanna mehekest olliva kodo j??nu, kes n??d otsekui vangin suure igavuse seen kirmasse p??le m?tliva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ainult paljas kaibmise ase olli tunda, mida mehekene küll paljo paljo suurendas, ent sisgi midägi inäp es lövvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ainult suula või-i kuagi söögi mano pallo panda. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Ainult üts mees olevat "proosta" ajal, ütel pääval kaibma lännü, ja kaibnu ka nii kaugele ärä, et üts kulla pütt jo nii väläh olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ainumanõ, midä inemisele tegeligult elos vaia om, om kõrralinõ süük. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ainuq omatsõ, kiä kutsutas maaha viimä, nuuq syss ikvaq kaq lautsõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ainus miä kohviku omanik suuvse, oll taa, õt ku säänest asja jo tetä, sõs tetä kõrralikult. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Ain viidi ülebä mano, minno tütär Maarjaga panti tarrõ, koh olõs üttegi' pinki ja püssämiis panti ussõ mano valvõhe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ai nyna sisse ja nutsut’ vere vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A inämb ma tiiä-i. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
A inämbüsega om nii, et võit käändä jutu nigu tahat. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ai nõna vasta aparelli ja laivamiis näüdäs’ treppi, kost üles saa. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Ain ütles, et tuud tä õnnõs ei olõ kuulnu, et mõni tõpratohtri olõs surma saanu. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ai om eläjide iho jago , miä kontroll kesknärvisüstemmi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ai
Ai om pehmeh, säsüsarnanõ, valgõ ja hahk ja täüt kõgõ aiukooba pää sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ai poig jalga ja noq läämi õdagu naist kosima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ai, printsehha, sa olt minno arq petnüq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ai printsehha, saq petiq minno arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai pungakõsõ pulga otsah rikka mehe aita, kõõ tilbat' sääl, kut's' rahha raha mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq juttu, jõiq ja seiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq jutu kimmäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq kuumõ kivve pääle, niq paloti arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq me naq hommogu kar’a mõtsa, kaesõq ku vana Marhva tulõ tanomit pite mi poolõ, särgikene aet sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq syss rauatsõ rõiva sälgä, võtiq rauatsõq kepi kätte ja katõtõistkümnekesi lätsi tapma sanna mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiq türmüst ka vällä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Airi Urvastõlõ latsiaia tegemist tähtsäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Ai rõiva sälgä ja tull kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai seeniq takah, ku piiriniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aistagah ommõ katstõiskümmend kuud ja õgal kuul ommõ ese nimi Se 1930 (A. Põhi) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=554
Aistagah ommõ katstõiskümmend kuud ja õgal kuul ommõ ese nimi - 0+0+2+1 = 3 (9) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=554
A istu nu jäll mullõ sälgä, ma vielgi avita sinno. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ai suurõ härmäku pääle ja sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai syja kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ai syjamehe sanna, seeniq kai kir’ä jalqki üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiteh Kallis Tiiu, et sul om olnu jõudu ja tahtmist meid opata, et sa olet jõudnu vällä kannatada kõik koeruse ja haukmisõ nii ütõlt ku tõsõlt puult ja iks kimmält umma asja ajanu, mille läbi mi olõmi saanu väega meeldejääva kogemuse ja elamuse terves elus. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Ai timä rahva kokko, et kiä arq ütles, mink nahast muq tütrel ommaq tsuvvaq, toolõ saa tütär naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aitjumma, aitjumma õks olkõ terve! http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Ait põleb. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/16.html
Ai tuld vällä suust ja kyik mürisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aituma kõigilõ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Aituma kõigilõ lauljilõ ja ütenlüüjile! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Aitumma viituujalõ ja viha haudjalõ, aitumma sanna kütjälõ ja puulahkjalõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Ait´umma, ait´umma õks olkõ terve. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Ait´umma_ks, olgõq terve: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma_ks olgõq terveh! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma_ks, olgõq terveq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma_ks, olõq terveh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma_ks, olõq terveq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma, olgõq terveq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma, olõq terve: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ait´umma, olõq terveh, s., sa mullõ andmast! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/10.html
Ai tõõsõ riigi kuninga vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aitüma, sannakõnõ! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Aitümma viituujalõ ja viha haudjalõ, aitümma sanna kütjälõ, sausüüjalõ’ aitümma puulahkjalõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ait’uma, ait’uma herräkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ait’uma viil päälegi, et pessi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiu ja närve läbi pand heng ihojaoq liikma ja tallitas mitmõsugust tüüd, naidõ läbi saamiq ka tundmist ilma välimäidsist as'ost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Aiust ja sälgroodso-säsüst juusk paaritsikku pall'o peenikeisi niite vällä, iks üts hääle, tõnõ kur'alõ poolõ; nimäq lääväq pia mitmehe harro ja haroq ehk ossaq küünüsseq pia kõiki paiko iho sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Aiust käü pall'o suuni läbi; kui nuuq liialt verd täüs ommaq, sõs pitsitäseq nimäq aiu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Aivaq inemiseq üles tuu poiskõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aivaq jär’ve katõ paari hobõstõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aivaq sys soldatiq üüse tsia kotti ja toimõtiq tuu kah keldrede, Friedal es olõq muud vaiva ku tiid näüdätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Aivaril olõ-i Tal’nan eledü ao kotsilõ ka muud hääd vällä tuvva. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Aivaril om, miä vannusõga tulõ, täl muidogi viil olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Aivar jagasi ka teedüst sanna ehitamise kotsile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Aivar ja juhataja Kitsniku Kalvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuninne.htm
Aivar kõnõlõs, et ku mõni lats mõnõst as’ast arru ei saa, sis seletäs tä tuu kas pikembält vallalõ, kõnõlõs aigupite vai peräkõrd ütles eesti keelen är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Aivar om tuud miilt, et maal saa oppaja latsilõ parõmbat haridust anda. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Aiva tsika edesi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiva tä säält üles. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Aivo Lõhmus jäl’ om tsuskman... http://teele.luts.ee/index.php?q=content/ballaad-seerest-ja-pilveveerest
Ai õks suurtõ kraavõ kõttalt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aiõ käe vaihõlõ, ta tõmmas’ kirvõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A jaamiq naase kaq poolõst!", sant ütel'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ajagõ kyik kuningriik kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ajagõ sitaq tarõst vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jakapäävä kirmast olõ-õi' sääl õigõhe inäp kinkõlgi pitä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
“Aja käsi vaihõlõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ajami iks edesi võrokõstõ asja Talina liinan! http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Ajanu' kivi tulitsõs. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ajanu tõõse sõs jaamamuuna viimä, esi lännü teole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ajaq aeruq laialõ, pistäq karvanõ vahele? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Ajasi sõs rõiva säläst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Ajastaig, kuu, nätäl, päiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Ajas tuu soenaha säläst ja pan'de kivve pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ajatolla Khomeini oll' ka riigipüürdmise juht ja vahtsõ riigi põh'andaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_riigip%C3%B6%C3%B6req
Ajatolla Ruholla Homeinist sai šahhi suur kriitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Aja vihalõ külh! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kira.htm
Aja õdagu kar’a kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jo edimätsel üül tull ta kodo ja naas minijä käest umma ündrikku takah otsma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
A juhtu hoobis vastapiten, selle et kohalik umavalitsus tiid ja tund kuulõ vajaduisi parõmbahe ku maavalitsus vai haridusministeerium. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
A jumalapalvusõst midägi olõ-õs tälle api. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jummal’ las’k tulidsõ vangu keskpaika, es lasõki näid mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jäi kavvõmbas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
A jäi ma veit’kest iltsõst ja ol’l pal’lo rahvast sääl ker’koh joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jäi pümehes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A jäll iks külm paugahti, ni tütrek iks üttel, et Jumalõkõnõ, peesütä nu ninno vaest last, ni anti tälle särk ka pääle aija, ni jälle paugahti külm, ni tuo tütrek iks pallõl, et kulla Jummal, peasütä iks minno vaest last, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A jällki iks naas tõnõ üles minemä, a ni ku iks naas üles saama, sõs naane jäll liigut kikast, ni kikas kokut ni jäll sattõ maaha, nikanna ku tull kika aig, ni kirähtiõnnõ kikas ni pand vana halv paku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A jäll ütel tuo kuninga tütär, et ma iks ei lää viel inne ärr, ku olko tett siijä kuninga liina klaasino kerik, ni tuo kuninga poig jäll ai koik liina kokko, et kas kiäki uskas säänest kerikut tegema naada, vett tuo tahtmine ka iks oll vaija ärr täütä kuninga tütrele, a kiäki es julga tüöd vasta votta tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A jätämi poliitiga sinnäpaika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
A 1 k. [Neli] sõit sood pite, [kaks] kaes taiva poole? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Akadeemik ei tiiä küstüst rohkõmb ku põrss pühäpääväst, a seletäs… http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A kaegõ, kas taal kosilasõl kurajala varbas kaq om, vai olõqki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kae koh su tsirk om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kae kuis om häste ku arq kannahta midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kae nii vaesidõ seest võtõti rikas aŕ hindäle. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A kae pik’ne tul’l ja miis’ es liigudagi timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kaeq noq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kagu tu ka manu sai, kärähtivä kõik üteliisi: http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
A kai edesi ja ütel’: http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
A ka kokkoostu müümine tasus är – Kalevi jutu perrä tiinse timä tõnõpuul üleminevä aasta kurõmarju korjamisõga 30 000 kruuni. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
A kala oll andunu vanamehele annaga sääntse vopsu, et tuu oll linnanu järve, kala kaksanu kah kabla katski ja pagõnu järve. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
A kandlõ mängmises olõ-i vaia muud ku õnnõ pilli. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Akanu sis vaatma, miuke si kige suuremb om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
A kapudaga oll kirstu all havvah [augus]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A ka põh’a puul raudtiid um hulga põllumaad kuulutõt ebasoodsas piirkunnas ja ku euroliiduhn tahetas tervet Eestit ebasoodsas piirkunnas võtta, sis pilt ei muutu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
"A kar'usõkõist om väega vaia ja no' lää otsma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
A karus nigu lauluga juusk mäe otsast, haard tõõsõ hani kaala pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kar´apoisiq panniq tammõq ullist pääst palama, tuul oll´ seeh oosõkõnõ, ja palotiq tammõ maahha. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A kas Mõisa Jüri om täüskasunu inemine? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A kas Võromaal om uma majakõnõ? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A kas jäll naas kielma, et mingu ui, ni tikõ tütär vihasi põhatuhe ärr ni läts murd neläda jala kah ärr ni üttel kottoh imäle, et nu ma murri kassi tükül kõ jala ärr timä iks tsorisõs õnnõ, lasõ õi tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kas järgmätsel põlvõl om viil joudu naada' sinnä' kjauma? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A kas kiäki om uurnu, mille pandva vanõmba uma latsõ Tartulõ kuuli? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A kas koolin om ka latsi, kiä staadioni pääl trenni tennü? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
“A kas ma ütle-es, kaegui sinnä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kas meil lätt õnnõst nii ellä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
A kas olõ-i siski nii, et nimelt tuuperäst saavaki artikliq minnäq kõrrast parõmbas? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
"A kas pini perrä juusksõ?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
A kass' elli edespiten ku suur esänd ja ai hiiri takan õnnõ uma lusti peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
“A kas sa Jummal olt, et sa tiiät, et ma maaha sata?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kas saa hää kah? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
A kas sa tiiät: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
A kas tuu ka latsi päst? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/index.htm
A kats tsurakõist olliq, nuuq tuud tarõtütrikku väegaq hoiõq, kutsiqkiq, et maama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kats vinnepaabat ol’l joq siih kannu peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Akatusess näidäti rahvapillest ja nende mängmisest tettu muinasjutulist vilmi «Aja kõla». http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
A katõkümnendite aastidõ algusõh oll´ raiskamist, ku mõtsa silmäh pitäq - edimält, ku kruntõ es olõq viil aetuq ja kõik oll´ külä ütine maa, sis võõdõti kambaga kõik sjoo mõts maaha. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
«A ka tõsõ tsipakõsõ hullu mõttõ omma oodõdu – iks om jo peedist mõsumassinalõ trumlit tettü!» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
A kaupmiis läts kodo ja tekk puuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kaupmiis pan’d’ sada ruublit rahha lavva pääle ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kaupmiis õks viil es saa arvu, et toolõ lätski mi varandus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ka vihamehhi om sääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
A kavva sa jõvvat saastamarketiten sõta pitä, ku egä tikutops kah kipõstõ kilekotti pakitas? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Akbar Suur ( Jalaluddin Muhammad Akbar , 1542-1605) oll' kolmas suurmogulist India valitsõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
Akbar oll' sufismi - ja šiismilembene nink tä pand' masma uskõ salmisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
A kedägi ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kedä võttaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A keisri läts pümekuh müüdä ja kullõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kellege 7 ei tohi sa üteldä, kost tuu tarkuse sait, ei ka sukugi märko anda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
A kellä kolmõ aigu naas’ hirmsa rakin. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
"Aken", Talliin, Õllu, 1996. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
A kerikul es olõ lakõ pääl, ainult sainaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kerä võimiq miiq valliq ka hoopis tõsõl puul ja tõsõ suurusõga! http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
A keskmäne sõsar kaes aknast vällä, kaes et uma veli um ni ütles, et peläku ui velekene, heidü üi ma sinno joht ärr, tulõ iks tarrõ kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kes om uvitet mulke pärändist, võive mede mant läbi astu. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
"A kes peräst päivä tegeväq, tuu saa kyik mi jago, mi osa." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kes tool tunnil sisse tulõ, täl oll kynõld ar, tuu pää pääle katlahe sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A kes tsiku ostõdu viläga süüt, saa lihamüügist tagasi õnnõ söödä hinna, kõik muu – eelektri, kütus, palga – tuutva kahjumit.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
“A kes tulõ minno viimä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kes tuu naane oll? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A kigõ innõ piät tuod tegemä, miä tõbitsõlõ vasta mielt um, ku külm um sis piät iks külmä käeh hoitma, a ku higonõs, sis iks inämb viel kinni katma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kiilt rahvas kynõlõs.. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
A kikas ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A killõ ütles kilõhõhe jal q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A kimmähe näil sändsele ravitsõmisõlõ andi oll’. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
A kindlap om kohegi kavvõbahe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
A kingas tiq tah saaju piät? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kiräkiil om väega tarvilinõ üte keele alalõhoitmisõ ja päälekasuvilõ põlvilõ edesiandmisõ jaos. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
A kiräviijä juhat, et timä oll kõrtsih üöd olnuni sannah käünü, ni sõs minti tuo kõrtsi mano otsma, ni sai säält velenaane kätte ni sai tiedä, mia tiä kurja oll tennü, ni sõs võeti timä, köüdeti katõ huo hanna vaihõlõ, üts jalg üte huo hanna otsa, ni vieldi nii ilma pitteh ümbre, nikavva, ku tükä ärr kakõs, ni sis piluti tükügi pinele jürrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kistavarrõ poolõkõnõ oll räti seeh arq kuninga pähütsehe pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A kitsi jäi päält mineväst talvõ perrä õnnõ kolmandik!» oll’ jahimiis murrõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A kitsõliha om pia kõik puhas laih. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
A kiviket õi tohi’ mängjä mängo aigo üttege’ maalõ sata laskõ’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A kiäki ei saa kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
A kiäki rühiki-is väega puhasta, selle et mass oll suur ja taha-as massu massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kiäki taha-as tuul pääväl karja minnä, niq märgeq, et me ütleki-i timäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kiäki taha-i hummogu kelläs neläs tüüle tulla ja õdagu ilda ei taheta kah tüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
A kiäki veli mõista as, a sant üttel, ma külh mõista, ni viedi tima sõs kuninga mano ni nakas umma juttu kõnõlõma, kõgõst, miä timä hinnega oll olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kiä mas’s, nimäq võt’iq külh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kiä minnu iks nii väega vasta võtt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
A kiä minnu kullõs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
A kiä naa «mi» omma? http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
- “A kiä sa olõdõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A kiä sa sis olt, et sa nii nõvvatõlõt?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
A kiä tuud nii kavvõhõ ette mõtõl', sõs läämiq kohegi muialõ vai... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Akkab mudu, a lugu vällä ei saa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Akkadi keele kõgõ lähkümb sugukiil om eblaiidi kiil , miä om ka vällä koolnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkadi keelel ommaq ka tugõvaq sumõri keele mõoq, selle et nuuq kats kiilt ommaq tõõnõtõõsõlt väega pall'o lainanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkadi keelen oll' kolm käänüst (nimekäänus, umakäänus ja osakäänus), kolm arvo (ütsüs, kats'us ja mitmus) ja kats suku (miissugu ja naissugu). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkadikeeline kiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkadi kiil (akkadi keelen lišānum akkadītum ) om välläkoolnuq semiidi kiil, midä kõnõldi muistitsõn Mesopotaamian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkadi kiil om kõgõ vanõmb teedäqollõv semiidi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Akkalasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõldi saami külin A´kkelin ja Ču´kksuâlin Vinnemaa Koola puulsaarõ sisemaal Kovdori rajoonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkalasaami_kiil
Akkon, Tarto, 2009, 448 lk. Siso: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Aknõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Aknõ man istõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aknõq-ussõq olli vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aknõst tull’ nii pall’o kuuvalgust sisse, et kõik oll’ nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A kodukotus om iks armsa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
A ko hall saonõ vai külm ilm, vai sääne tuisas, sis käänivä' viil kõik hanna'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A koheki' 49 üüsest 50 minnä' olõ-õi' 51 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A kohe minno käsi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A kohe saq noq läät nii?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ A kohes ma sõs lää, ku vehmer katski.” http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
A kohe tuu tsirk käkke hindä arq, tuud ei tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kohe tuu vesi tassist pandas peräst? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A kohe üts härg om jäänü?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A koh noid rõivet kuirate, adra pääl jah, õt sis saava adrakan'dja', saava'-puja'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A koh nuuq pääq ommaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “A koh teil poig?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A koh timä osa-jago kaq om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A koh üts hanikõnõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A koik oll ilmaasända. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ko kiä tahtsõ viguret pitä', sis pan'd ed'imätse rõiva vii pudelehe, sis pan'd' pudele maa sisse, sis tuu võidsõ poissaga korrda kupal'l'o tahtsõ, tuul latse es saa'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A kolmada üöse saat kuningas noorõmba puja vahtma ni tuo jõi säält kaost, kost jää äs magama ni sääd timä hinele viel raudnagla ni kuotsliora ümbretsõõri kaaltaotsõ sisse ni ku naas suik pääle tükmä ni lask pää kolluskalla, ni jäll tsusas pää ärr ni iks oll herevil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kolmanda päävä hummugu helisi telefon ja saimi teedä, et meheveli om väega rassõn saisun Tartu haigõmajan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A kolmand aüö oll asi viel kõgõ hullõmb, tull väega pallõ juudit kokko ni kõikõmuodu ähvardi ni tahtsõ kiska a tohe es nimä ületsõõri astu, sõs muudgu hirmuti ja täniti õnnõ, a mies pend õs tähelegi, muudgu tekk iks umma tüöd, a ku kikkä kirgminekuulda, sõs joosi kõik vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ko midä näe-ei, sis mindäs kaias mumma hobõst: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A kon hädä kygõ suurõmb, sääl abi õkva man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
A kon sis putõl' om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
A koolitust jäi veitüs. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
A kooli ülesehitämine om iks seo aasta iin,» ütel’ Võro liinapää Allasõ Anti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A ko om päiv ar' nõsn(u)' saa-ai lasta visada', sis saaki-ij tuu aastaka, lõvväki-ij' munnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Akordil olõ-i kunagi määnestki hinnataksi olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
A kosilanõ ütel, et käse' nuu' vahi' ka ar' pähütsest. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A kosilanõ ütles mõrsjalõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"A kos sa läät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kos sis karbi naksi nigu delfiini hinnäst vällä pildma! http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
“A kos soo kuulja panda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kost! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A kostist oll’ lihha ka üteh pantu. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
A kost – 7. jaanuaar oll' nuudipäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
A kost ma ummilõ lambilõ sügüses oina saa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
"A kost meile viil piimä saanuq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kost mi tiiämi, mis tä sääl all tekk ` . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
A kost mi tuu kõõ kergembä kätte saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kost naid jutusit olõ kuulnu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "A kost sullõ saa?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
A kost sul sääne armastus tulõ sõs kodukandi vasta`? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A kost sääne arusaam tulõ, tuud ma´ tiia-ai´. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"A kost tuu sai teile tetä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kost täl inämb üle mere järge saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A ko sul olno' kats riste kaalah, sis anno' tõõsõ mullõ, sis saan(u)' ma ka ar' vällä." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
A kotist tuu laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kotoh oll kolq velje täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ko tsura and jummal appe, sis üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
A kottoh ütli velekese, tmiä turak õigõ hobõstõga tege, võti ni jai hobõsõ kõ hinne vaihõl ärr, a esäle jäti vana märä ni turaku vele jaos ütte kärnäh varsa, a esi lätsi ummi hobostõga ärki ilma pääle käümä ni esä jäi turakuga kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Akreditiirmiskutsõ' Valmis om saanu dokfilm "Meeste tee lauluni" Dokfilm kõnõlõs Uma Pido ettevalmistuisist läbi pido miihikoori tegemise. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Aksel läts´ki tsialõ ts´olki viimä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
“Aksel, viiq tsialõ süük ette.” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
«Aksli kitse Maalehen Kanepi kuuli, et sääl nõuti hääd käekirja ja ma olõ tuu kitmisega peri!» seletäs Hilda ja kraam vällä paari päävä iist uma käega kirja pantu pikä luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
A ku' pääle kidsipurõja olõ-õs kedagi kotoh, sis pidi kül haigõ tõõnõ kõrd tulema. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A ku Krystost lihavõttõ üüse võetas ülest, syss jooskvaq jalq kokko, noq õks ei päse vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku Kupõrjanovi värtist sisse saimi, oll’ uhkõ tunnõ külh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
"A ku Liisile kats paari vahtsit saapit ostetas?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
A ku Mattor kodo tull, sõs oll tõnõ paha kuräline, ni tõrõl hirmsahe naist, et miä võrusi sa siih piät, ku minno kottoh olõ õi, ni tiet erä süöke siih, ni ai noose tarõst vällä, ni esi pandnaase tettü munapudro lavva pääle ni naas süömä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku Pärnät Mõntu sadaman üten tõisi soldannõga tulõ ümbre sei, naati laskma. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
A ku S'aksa riik naas' tedä sõaväkke tahtma haard' tä 1944 . a. jälq ärq mõtsa minnäq, kon oll' sõa lõponiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
A ku aig täüs sai, et pidi är minemä, sõs läts nõia mano nõu küsümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
A ku aigu ja muid võimaluisi sukugi ei ole, sis määndsegi kõge edimädse ettekujotuse, et kiä nä veeda omma ja kuis nä eläse, saat tõtest ka tastsamast Dambana küläst kätte. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A ku aigu ja muid võimaluisi sukugi ei ole, sis määndsegi kõge edimädse ettekujotuse tuust, et kiä nä veeda omma ja kuimuudu nä eläse, saat tõtest tastsamast Dambana küläst ka kätte. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A ku annai, viska su merde säläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kua om Jumala poolõ, tuu kirotõtas kaq Jumala poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku buss, sys piät olõma ka kindlaq kelläaoq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
"A kudas sa tedä sõs võtat?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
A kudas sii kõrda saap? http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
A ku esi kõrran ei olõ, sis om ütskõik, kas sa olõt maal vai liinan. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
A ku esä kuulmisõ üüse üteh timäga Põlva haigõmajja jõudsõ, sis võtt’ meid vasta valvõarsti sõim ja viilkõrra sõim segämise peräst… http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
A ku hoiami uma keele, meele ja kultuuri alalõ, sõs mi joht är ei kao. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
A ku hommogu üles heräsi, ol jo vele’ minegi pääl, hõiksi tälle ka, et kas sa vana vielüs saat üles ärr’ kotti nõstma! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku hämmar õnnõ sai, sõs naas sinnä kä sugumatsi mutitajit tulõma ni nu teda kõigildõ tsusõ ni mutiti a timä ka ha kohegi, muudgu lugi õnnõ ni pallõl Jumalat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku höste sjood Setomaa loodust ülepää uurituq om? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A kui ei saa nii pall´o varastada, siss om tuu pitsütäja, kedä kõkõ edimält kätte saade. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
A kui kängä karvapäält nisukese ei ole, sis kaota ma oma pää. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A kui külvat vana kuuge, sis om kõtru täüs ja kõdra suure', pikä'. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
A ku inemise tundva, et määnegi tiidminõ om tähtsä ja tuu piäs ka latsi kaudu edesi minemä, sis ei saa õnnõ nimistü pääle luutma jäijä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A kui om keset taavast, sis saasõ põuda. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A kuis Pärnätist esämaasõa sant sai, tuu om umaette lugu. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
A kuis iks illos ja häste lukõ raamat kokko säädi, ku inemise omma kõnõlnu egäsugutsit juttõ ja pilte om kah mitmit satu? http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
A kuis me kae. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuis nõia' pulmõ saiva'? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kuis peregä luu omma` – võisi` arvada, õt ku inemine om väläspuul edukas, sõs minkägi arvõlt piät tuu tulõma ja tavalisõlt tulõ sjoo pere arvõlt. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A kuis puu kasuma jäänü? http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
"A kuis rahha kätte saiaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “A kuis sa mu kes’vä ar hals’si, poolõ myytu, mullõ jääs mihimidägiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuis sa nöid sis sei’? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuis sa saad hobõsõid varastada? http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
"A kuis sa sis saat?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
A kuis sa sis sei’ kah? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuis sa taad latsilõ oppat, ku raamatiid ja lugõmikkõ ei olõ!? http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
A kuis sis naisterahvas kah halli sõidi, ja no inäp kiäki tuod tõpõ põõ-õi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“A kuis timmä kätte saiaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A kuis timä vaezilõ ol'l, kas and kah?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A kuis tä saa tetä otsussit, ku esi olõ-õi peris eloga kokko puttunugi?» lätt tütrik palama. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
A kuis üts`kõrd allalüüdü mahetoodangu hindu jäl tasuvusõ piirist ülespoolõ nõsta, tuu kottalõ paku-i poliitikuq määnestki plaani vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A kui ta parajast vastust saanu-us, olõs ta siälsamah kõik inemise armulda maha tapnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kui tarrõ tull, sis tull õks ilosahe lävest sisse, nigu määne inemine õnnõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
A kui tä kinke kätte saa ja tuud pümmehüise ar tunnõ-i ja võls nime ütles, siis jääse tä õks sõkõsikast ja tuu, kiä kätte sai, lät jäl vahtselt pakko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
A kui tõsel polnu, sis tettü rahvas soendist, oinest (olnuva hanna' perseh). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kui viisi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
A ku johtus, õt ütske mängja tsudsut võta-i’, sis jääse sõrmõ tegijä sõkõsikast. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
A ku jo oli kõik rahvas kuoh, sõs ütel tuo tõnõ kuninga tütär, et tätä, kõik ilm um jo kuoh, akas sa sõs ummõhtõ mu sõsart ka kutsu ui, vett timä kaiks su tütär um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku jo piä üles sai, sõs naane hõlohut kikast üsõh, ni kikas tekk kõvaste kõik: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku jäll vele kodo tuli, ni löüse, et sõsar kuolu oll, naksi nimä jäll kaema ni võti täll nu rõiva säläst ärr ni viel tull tütrek ello. ni ku sõs kolmandal hummogul jäll vele kotost ärr lätsi, sõs nimä keeli väega ärr, et sa kedägi inäb sisse lasku ui, kiä õnnõ võõras um, a tütrek ütlegi kullõ õs, /pag, 104/ nigu velenaane häo tull õnnõ tõisih rõivih ni jäll ussõ takah koput ni üttel, et hüä lats, lasõ minno sisse, ma kae su kätt, sõs lask jälle timä sisse ni and uma käe ka kaija, a velenaanetsusas ruttu tsillakõsõ sõrmusõ, mida kieki näe es sõrmõ, ni sääl samah tütrek vaenõ ärrki kuoli. ni ku sõs jälle vele õdagu kodo tuli, ni oll jälle sõsar kuolu, ni otsõ külh, miä täll viga, a lõvvä äs midagi, ni oll tõisil sõsart väega hallõ, ni võti nimä pani kuolja kirstu ni vei kirstuga tsässonahe, ni pani sinnä saisma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku jäll üles heräsi ni kai õnnõ, ku jäll olli käe otsa ärr kasunu, ni oll jäll uma liholiku käe, miä oija sattõ, ni oli uma sõrmusõgi sõrmõh, miä inne ka oli. ni sai täl väega hüä miel, ni näkk, ku sääl oll tulõ asõ, ni oll tungõl maah, ni timä tsusas tuo tunglõ maa sisse ni naas /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku kaia, määndse mehe ja naasõ saiva valimiisi aigu vanalt Võromaalt kõgõ rohkõmb helle, sis paistus, et võrokõisi tsihvõrplaat olõki-i nii ummamuudu, ku oldas harinu arvama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
A ku kats viletsät valda kokku panda, sis saa-i näist kuun üts rikas! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A ku kaupmiis rehkend, et tulõ vällä, syss pää pää vasta kaq, livva täüs rüki vai kesvi, niq livva täüs kallu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kellä lööma nakasõ syss Krystos and jalq vasaraga pääle, niq kinnitäs arq sääntses nigu olliqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kerigurõivaq täl pääl ommaq, syss om asi halv, syss kiä ei kõnõlaq kaq timägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kiä pühäpääväl midä tüüd tege, rago vai lõik, too kõ lõik temä hahilit õhembast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kolm aastat tagasi sai Orava kuul võro keele ja meele avvohinna, sõs sai arvu, et olõgi tuu võrokõnõ, kiä piät uma keele püsümise iist saisma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
A ku kuagi vihanõi arq, syss saa aestak täüs, ku kägo kuukma nakkas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kuningas sai tuo kirä kätte ni lugi ärr ni naas ikma, et kuis tima verest sääne lats um sündünü, ni tekk kirä pääle, et olkö tiä miä un, a hoitkõ timä alalõ,nikavva ku ma kodo lää, ni ma esi näe, a nu või ei ma minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku kuningas sõast kodo tull ni naist kottpoh lõvva as, sis sai tõnõ väega pahanus ni läts kõ sõaväega naist otsma, ni käve hulga maad nikavva ku mere vierde sai, sinnä kohe liin ärr näkkü, ni tahtsõ sõs liina minnä, a päse es kostki puolt sisse, ni tuodi sõs kuningalõ suur haug hüäs meeles, ni naati haugi söögis tegemä ni löüti havve seest liina võtmõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku käkjä jõud inne pitsitäjät ar kraatsina külge lüvvä, sis lask pitsitäjä timmä vahtsõlt käkmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
A ku käändä saai, syss piät viil söötmä viis nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku kõik kivigo ilusahe peo alt läbi viirdäse’, sis näutäs mängjä hüä käe puul ollõv mängjä noist viiest maah olõvast kivikost üte ja mängjä võtt tuu hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku kõrtsinaane tuod jutust kuuld, ni naas ütlema, et võeh, nu õkva kõnõlas meid ni naas kutsma, et sant tulõ ärr vällä, a esi pidi kirvõst sala takah ni ku vällä tulnu õnnõ, sõs löönu kirvõga pää otsast ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku kõtt vallalõ, sis või latsõ ka pall`a turba pääle pandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
A ku külämiis ütles, et mis vallalidsõ suhtlõmisõga, kõik kõnõlõsõ säändsit sõnno, a miä sääl takan om? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
A ku lats arq surõsi, syss nigu olõs soohu vidänü tuu sita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku latsõ ikki ja võimutõli (umma võimust ai,) sis ähvardeti kah, et viruskundra tulo, võtt ärr halva latsõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kull`ä pernaane, olõ õi siig määnestgi kõrvulist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku lüüjä lööse ar kolm kõrda ja vuurtke külge saa-i’, sis lät tä püüdmä ja lüümä tulõ tuu, kes inne timmä lei. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
A ku ma kai noilõ paprilõ otsa, sis ma sai arvo, mille – noid paprit niimuudu täütä, et veterinaar- ja toiduammõt rahulõ jääs, ei olõ lihtsä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
"A ku ma või-i vast omma?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku meile proomitas usku päähä määri, et tiidüs võissi keeruliisi asjo seletä, tulõ hädä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A ku miiss' väidse ärq pand', naas tää vahcõst märkmä: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
"A ku miq kutsi tarrõ tegemä, syss saq ütliq et olõi külm." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku mi ummi puult hellü ei anna, sis ei saa mi siäst nuu tubli poliitigu üles kassuki. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
A ku määnegi taud vallalõ lätt, sis olõmi mi viil ainumadsõ, kes umma kanti häste tundva. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A ku mõni läts väega ikunõ um, ni taha ai paastma naada, sõs tuod muudgu hirmutõtas et kua lats paastu aigu lihha vai piimä õnnõ süö, hott nägemattägi, tuol lõikas papp kõrva ärr ni pand perse pääle paigas, ni sõs naksõ latsõ väega pelgämä ni inäb tohe ei paastu aigu kieldüt süöki puttu, hott mia taht olkõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku mõtsavaht’ mano läts’, karas’ tsirk tälle küüdsiga kallalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
A ku müristämä nakas’, sis oll’ hää tunnõ, et sõta ei olõ tulnu! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A ku müüjä nakkai andma, syss peät tõõsõ käeraha jao mano andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku müürü naati tegemä, syss üüse kasvi poolõvõrra mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kunigale pandasõ kõkõ ilosapa ubina *6 nõna ala ja ma ka sääl siseh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
A kunigas ol´le kõõ viil sõah ja täl olõ-õs aigu kaema tulla, mis Karnõla tege. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A kuninga lei pümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningal oll üits väega illus nuur tütar, kes poissi väega armastama nakas, ja poiss armast tedä kah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A kuningal sai puha hüä miel, et uma naase ni latsõ jäll ilosahe kätte sai, ni vei nimä kodo ni sääl naksi väega ilosahe elämä, ni oll kõik häda näil müöda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuninga poig kullõ õs tuost midagi ni naas kängä jalga sünnütämä ni sündü ka käng poha hüäste jalga ni üttel, et seo um olnu seosama, ni üttel kuninga poig imäle, et tuo tälle tõsõ rõiva sälgä, ma lää laulatama a tütrek üttel, et mul iks eski umma viel rõiva laulata, a läke inne viel veidükese sõitma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuninga poig läts nikavva ku sai teije lahkmihe ni sääl üttel timä , et mull nu vaija tõisi veljo ka järgi uota, vett meil sai nii kõnõldus, ni pand timä tsirgu puuriga maaha, a hobõsõ köüt puu külge kinni ni esi heidäs tütrekuga magama. a ku tõse vele ka teije lahkmelõ sai ni näi, et timä sääl magasi, ni oll illos tütrek kõrval ni tsirk ni hoppõn kah, ni tull näil süä täüs ni ütli et kaeh, miä tälle um saanu, a meile olõ õi midagi saanu, ni võti nimä tapi vele ärr ni tütreku võti ütteh, ni tsirgu ni hobõsõ kah, ni vei hinnega kodo ni lätsi kõnõli kuningalõ, et kaeh, miä mi sai uma otsmise pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuninga poig võtt kepi ni lei tuoga õnnõ tsirgulõ, sõs naas jäll tsirk poha ilosahe paistma ni lei hobõsõlõ, ni naas hoppõn ilosahe mängmä, ni lei tütrekulõ kah, ni naas tuo ka kõnõlama, ni kõnõli kõik ärr, miä timä oll tie pääl nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuninga poihg üttel, et olhu tiä määne taht, olõsi tiä õnnõ siijä tuod. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas es tiiä tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningas heri is tuost kah, ütel, et ku mu sõavägi um inne saanu katõs, sis saa nu ka viel ilma sulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas kuuld tuod jutu ni läts ka vällä kaema ni ku näkk naist latsõga, oll täll väega hallõ, et täll uma naane mielde tull, ni kuts tõsõ sisse ni nakas nõudma, kost olt ja kust läät, ni timä nakas kõikõ umma lugui otsast pääle kõnõlõma, a velenaane heitü väega ärr, ku tuod kuuld,ni naas kõigildõ mutitama, a kuningas pahosi ärr ni lask säälsamah kinni võtta, ni timä tundsi ka jo uma naase ärr ni sai väega hüä miel, et terve oll, ni ku kõikõ kurja kuuld, miä velenaane tälle tennü oll, sõs vihast hirmsahe ni lask velenaist halli huo hanna otsa köüta ni nikavva aeda, ku tükkä läts, a uma naasega lätsi kodo ni elli ilosahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas naasegaq kõõ palsiq ja Iljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningas oll nikavva käünu tsiku otsma, a olõ õs midägi sääl, kohe juhatadi, siis vihasi väega naase pääle ärr, ku sis kuuld voori juttu, ütel ka ma õnnõ lää nu sinnä kaema, sa minno jo katskõrra peti, a naane iks jäll meelüt, et ma tiiä üteh paigah peräldä läte, sääl um kolm poissi seeh, kel kõigil um päiv otsa ieh kuu kukruh, kiha kõik tähti täüs, läke toogõ nuo ärr.. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas oll poissmiis ja õkva mõtõl naada naist võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningas pidi sysarõ arq võtma, tuu vanasitt hot’ ilotugi ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningas piäas tuost suurt luku, ütel, et ku mu sõavägi um inne süvvä saanu, sõs saa edespidi ka su süötmältä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas sai kuulda, ni pand pujalõ hirmu pääle, et olgu õnno naane takah otsit, a kost õigõ otsi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas sai tuod kuulda ni vihasi hirmsahe ärr ni haard mõõga ni tahtsõ jäll tapma minnä, a tuo väimies sai uma mõõgaga inne lüvvä ni tapp viel kuninga ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas tahtsõ tuud tütärt kaia, mis tuu jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kuningas ütel, et sant või ei minnä, täll vaija jutust aija, ni velenaane jäll kuts, et sandil um lats kah, tuo poha väega ikk, täll um vaija last nätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningas ütel, et toogõ timä lats ka siijä, ni päse es velenaane kohegi, vei kah, ni kuningas võtt latsõ ummi kässi pääle, ni jäi jo lats kuninga hõlma magama ni sai täll last väega armas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuningatütar käis teda salaja kaeman 4 ja tõi tälle sinna süvvä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A kuningatütär nõud, las miis tege sääntse maja, nigu mul tuuh ilmah ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku nooq pant vii sisse, jäät väega vanakõsõs, ku mõst suud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku noorõmb sõsar sai uibu mano, sõs üttel tälle ka uibu, et kulla tütär pühi ärr minno sambläst, ni timä võtt ka rätti ni puhast ni pühke uibu ilosahe puhtas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
192/ A ku norrõmb sõsar tull uibu kottalõ, et võta nu ubinit kah ni lask ossa madalampa, a timavõta as yttigi üttel, ku vaija tulõ, sõs võta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku nu rõiva ka koso sai, üttegi viel lää äs tütrek laulatama, muudku üttel, et toogõ mullõ koolut ni elävät vett, sõs ma lää. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku näet, et midä küsüs, syss saa kaiho. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku näitess abjakas ja tarvastulane kokku saave, kõnelgu nemä päälegi kumbki oma kiilt — küll tõine aru saap! http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
A ku ole-ei midägi üteldä, sõs tulõ vakka olla`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A ku olt mäekaldõ pääl ja päiv väläh ja illos' tee, syss saa ryymu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku om sannapäiv, sõs lää ma kimmäle kah sanna, mis sis, et piä perän kasvai jalaga kodo minemä, ku imal-esäl aigu uuta ei olõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
A ku pall’o kannu tuu Jaan sis kasvata mõtlõs? http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A ku paprõ kätte sai, olï sinnä kirutõt Nõiamaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
A ku peräst kaq viil tarõh istõ ja us’s liigahtu, syss kõ karas’ pistü, et ma pelgä, vaest mu kasuesä tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A ku pilli ostma lääti, võtkõ as’atundja üten, kes tund är, kas pillist saa asja vai ei,» hoiat’ Heino. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
A ku pitsitäjä enne varastajat kraatsina pääle saa juuskõ, sis om varastaja ka käeh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
A ku pitstäjä näge mõnõ mängjä ja timä nime õigõhe ütles ja inne timmä ar’ lööse, sis piät tuu käkmäst vällä tulõma ja kraatsina mano saistama. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
A ku puu pähä sattas, tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
A ku päältkaeja ja kullõja tulõ-i pillimänguga sukugi üten, sõs tulõ näidega kõnõlda, nall’a tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
A kuq tulõ ilm lubalda, syss saa nii halv elo, nigu teräl kivi vaihõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku rahvas kohal oll’, oll’ vaikus ja rahu…» kõnõl’ Maie. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
A kurb om tuu, et riik väega pall’o riigiammõtiid är vii siist Tartohe vai Tal’nahe. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A ku rihm om nõrka, syss ootkõq seeniq, ku maq rihma tõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kur´a käe pand tä maaha, sõrme’ ja päka otsa’ maalõ toetõh, nii õt sõrme ja päka vaihõllõ jääse vahe. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A kur’aqvaimuq saiq nägemä tuud miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A ku saa, sis riik pidi kõrraldama matussõ, vähämbält tuugi hää,» püürd tä jutu nal’as. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A ku sada sõlmõ ette tegit, sõs naka õs sõlmama - kaksas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A ku sa esi ei mõista, ei taha, ei suta, sis lobista nii pall’o ku tahat, lõpus olõt iks ummi asjoga sääl, kost alostit. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A ku sa esi tiit uma pelmeeni, sõs om selge, et tiiät, midä süüt ja et om hää ja aigu jääs kah tuu jaos veidemb, et laskõ televiisoril umma pääd ullivuudi tsolgiga üle valla. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
A ku sa nu mu juttu usu ui, sis kae esi perrä, lase naasel kostma mennä, esi mene peräh vahtma, külh sõs imeht näet, a ma anna sullõ ütte niidse ka ütteh, ku sa tuo sisse sõlmõ heidät, sõs jääse käe noil kinni, kia su naase man umma. ni pia kutsuti ka naist vele poole saaja, a mies üttel, ma suttaai minnä, mine nu sa ütsindä, ni naane läts, a mies ka hiile takkast perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku saq näei, syss jäät maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku savi pääl om, t™™ `valgõ, sis sais k¼i‰ aig. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
A kusikuklanõ ütel; olõ õi viel seoperäst hätä, kül ma murõhta api! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sis jo kambanja’ säeti piiri pääle, kiä kõgõ viina ärr’ võti käest, sis jäi jo Vinnemaalõ viemine väikus, viedi viel, miä viedi, a inämbüsi teti õnnõ hinne tarbis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sis kuninga liina man tuod nätti, naksi kõik imehtlemä, et kost nu sääne sild um siijä saanu, ni voorimeheütli, et läke nu sedä vahtsõt silda piteh, kaegõ kohes sedä piteh saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sis püörd tuo mies sepä rinnost rinnost kinni ni ütel et ka nu massa mu ravvakang, massa mu hüdse, massa aig! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sis tull kõrd, ku naati kalavat korjama, sis ütli, et pankõ nu tuo mies kalavas, ega nu veli parembat kalavat kostgi saa ai, tuo um vett tark mies ni täl um pallo rahha, ni sis panti ka timä kalavas ni oll säitse ajastaika jo ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sos sai raha känksepäle kätte, sos timäkene läts ärrki kortsi juoma uma poisiga ni joi nimä sääl mitu päivä, nigu tiijä äs maast es ilmast, a sos tulo jäll känksepä naane hirmsa suuro /pag, 341/ murohamisega ni iku silmiga, et tohoh, ti nu tie ii tekogi uma tüöga, vett hummol um vaija kerikul valmis lla, a teil olo oi alostotgi viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sul olõ-i tutvat, kiä Vinnemaalt rohtõ toosi, tulõ leppü Eesti ummiga. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
A ku sul om auto ja jõvvat sõidu kinni massa, sis olõ-i vaiht, kas sõidat ütest pääliina veerest tõistõ tunn aigu vai Oravilt Tartohe kah tunn aigu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A ku sul om tõte huvi asa vasta, sis ma soovida hoobis mõni tõne külä vällä otsi, kon näid turistikeisi egä päiv ei käü. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A ku sõsarõ tuod näi, sõs nimä pahosi väega ärr, ni ütli, et kaegõ nu määnest ka trääni, timä sai nu kuninga pujalõ, a vott mi ka käve ilosih rõivih, a mi saa as üttegi, a kaeh määne timä kodo jäi, ni iks sai meist ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sõs nuo tõsõ vele näi, et täll oll täht otsa ieh, sis küsse, et kost ta um sullõ saanu, a timä ütel, et ma sattõ maaha ni lei otsa hinnel ärr, ni sõs köüt timä hinnele räti osa ette, A sõs naati ka kuninga poolt takah otsma et kiä tuo um olnu sääne, kiä mäe otsah käve, ni kuninga tütrele suud and, ni sõs aeti kõik rahvas kokko, et näüs, kell um täht otsa pääl, a tuo mies oll kotoh aho pääl ni tie is tekogi minekiga, a kõik muu rahvas oli kuoh, a olõ õs kelgi tähte otsa ieh, sõs käsk kuningas viel soldannõ otsma, et aga kohki um viel kedä kodo jäänü, ni sõs otsi timä ka iks takah ni viedi kuninga mano ni tundsõ kuningas ärr, et täll täht otsa ieh oll ni ütel, et sa iks oltki tuo, kiä klaasitsõ mäe otsah ärr käve, ni võtt ka sõs timä hinele väümehes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sõs soldan hummogu lõvvi kaema läts, sõs näkk, et oli täll jo juba inemises saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sõs tuo kuninga poig tuod näkk, sõs ütel timä toolõ Alonale et sa tie mullõ ka nii, nigu ma ka ilosamp viel, ni tuo võtt ka sõs, ragi timä tükä ärr katski, a sõs ka võtt ni heit nuo tükü ärrki pinele ni ütel sõs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sõs vahiõnõ tuod kuuld, et jo himmäst süömi tuldas, sõs timä heitü poha väega ärr ni juosk jäll varsa mano, ni vei timä uja vierde ni mõsk sääl otsa puhtas aesi pagösi ärr puuhtö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku sõs vaht vitsa kätte haard ni naas vanna märrä ublõtama, pess kõ vitsakõsõ juppis ärr, sõs naas puutõlvaga ammutama, nikavva ku märä halõhõhõ pallõma naas, sõs jätt pesmise maha, ni sõs istõ märäle sälgä ni sõit kodo, a varsakõsõ ka kõik takah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tahat teedä, kuis as’a tegeligult umma, sõs tulõ naada märkmä tuu pääle, et mismuudu inemise ülepää märkvä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
A ku ta sinine pilv üles tulõ, syss herätä ruttu ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku teki sai valmis ni ega poig vei uma naese koetu teki kuningalõ ni kuningas kai ni ütel, et kunna minija koet tekk um kõgõ paremb, see iks kõlbas kõiki paiku panda, a muil kõlba ai mujalõ ku hobusõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«A ku tetäs säändsit luumisõ keskuisi, kon ettevõtja saava üten kunstnigõ ja tõisi luujidõga umma toodõt kujonda, pakõndit tetä, sis nõsõs muidoki tuust ettevõtlusõlõ kassu,» ütel’ Eichenbaumi Külli. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
«A ku tiit müümistüüd süämega ja taa laatu pite käümine miildüs, sis ei kauplõ sa ilmangi kah’oga!» naard’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A ku timäl aigu olõ-s, tull´ yks mul juuskõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A ku timä naanu putma, tiiäi mis syss saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku timä om käümäh, sa tsiugu tuu viiga kyik tarõ läveq, ussõ, niq aknõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ku timä sai kodo, ütel, et anna aigu,ma lää jäl kivipoolõ mano ni jäll tsao hinele rahha, ni sis ma olõ iks auusa mies, ni võtt tõnõ ka vasara ni läts mõtsa, naas kivvi taguma, ni utt’, utt’ pääle, a tulõ muud vällä ku kivi sõmara õnnõ, ni sis timä ütel, et kaehõ nuh, kas seo määne kõrd um, ku ma iks kolmahavva lei, sis tull ega vooriga uma ruubli vällä, a nu saa ai muud ku kivi sõmõrit õnnõ ni läts äär pahanusi kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tsura jäll läts pää perremehe mano, üttel tuo jäll, et sa olt ülnü mu vanõmbillõ sulasillõ, et ma võtta tuo täku kinni, kedä kiäki jovva ai kinni võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tudõng tuud ei suta, sõs ma ütle, et armsa sõbõr, vali tõnõ eriala, ega egäüts ei piä diplomit saama! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A ku tuks joba kõrval podisi, sõs tull’ vällä, et kombain ei lasõ inämb heedrit alla. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
A ku tull kodo, sis oll jäll vuor saarõ mant tulnu, kuuld voori juttu, et mi lätsi liinast müöda minemä, ku karas kepp vällä, ütel, et ku sisse tulõ õi, mi kuningalõ kumarust panõ õi, sis kavvõtahe lää äi, hüvvä näe ei, ku sis lätsi kumarust pandma, näi kui oll sääl nelli veljä, ku sis mi kumardi, nimä võti kübärä pääst, sis kõik härbän valohtu nigu silmä kirgeli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tull vana halv kodo, ni kai koh timä kodo hoitja um, ni hõik tuod, a olõ õs kiäki, kiä hellü vasta tekõ ni sõs läts ummi hounit kaema, ni näkk, ku kõik oll puusta, ni sõs timä ka muudgu haard uhmrõ ni pekle nõõ sälgä, ni ütel, et uhmõr hõõrä, pekel pessä, ku ku järgi sa sõs ärr neelähä, ni sõs nakas ka uhmõr hõõrdma ni pekel pesmä ni nakas ka järgi saamajo, sõs käsk tuo hopõn kuninga pujalõ, et heidä nu hari maaha, ni tuo heit kah, ni sõs sai sääne ilmatu suur mõts, nigu saa as kuigi üle es ümbre, ni miä nu vanal halval tetä muudgu jäll uhmrilõ sälgä ni naas kodo tagasi virotama, ni ütel et hõõrä uhmõr, pessä pekel, kodo lää, kirv tuo, maha rao, järgi lää, kätte saa, ärr neelähä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tull vana perremies kodo ni löüse, et oli jo saja ärr peetü ni sai kuräs ni ütel, et võe, miä nu saa, vett ma sukugi sedä sali ii, a miä nu tetä, vett nu um ärr jo väümehes saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tuo kuninga poig tud kuuld, linnas ruttu kodo, sääl ütel kepile, et mine tuo sääne härg siijä härbäni ette, kell sarvi vaihõl tamm kasus ja tammõh tsirgu laulva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku tuu rahvas kodo lätsi ja umma rahha lugõma naksi, sis olle õks tuud rahha õgal ütel ütsvõrra, nivõrra, ku tuul Korniliusõl lubat ol'le rahvalõ mässa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A ku tä kõik kolm kivikest ütte pekko püüd, sis om täl hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku täl hukka lätt, olguke õt kas vai viiedä voori aigo, sis nakkas mängjä, ku’ kõrd timä kätte tulõ, õks edimätsest kõrrast pääle ja mäng, ku hukka lää-i’, kõik viis kõrda läbi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku täl hukka õs lää, sis tulõ X mäng – „kõike kivvega“ ja tää nakkas timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku täl käesälä pääle saa-i’ üttege’ kivikot, vai kui saage’, a mõni satas käesälä päält pekko visatõh maalõ, sis om täl hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku täl mõni kivik maalõ jäi, sis om täl hukah ja tä jääse uutma tõist korda, õt sis jäl’ altpeo veerätämmä naada. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku tä peost vana kivigo maalõ pand, sis piät tä vahtsõlt pekko võtma tuu kivigo, miä viil peoh olõ-i olno’, a’ ku tä pekko haard tuu kivigo, mis om peoh jo olno’, sis om täl hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku tä perrä küsse, et kas taa sann sõs tunnustõdas är, et sääl võit suidsulihha tetä, vastas’ veterinaar- ja toiduammõt, et mitte mändselgi juhul – ei ollõv säänest pretsedenti (säänest õigust olõ-i kiäki küsünü egä saanu). http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A ku tä satas pekko, nii et triksaha-i’, sis om hukah ja kõrd lät tõõsõ mängjä kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku tä siske satas nii pekko, õt triksahas, sis om tuul mängjäl hukah ja mäng lät tõõsõ kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A ku tõsõl pääväl jäll tuo kivitsakaj läts kivi mano ni nakas tsagama, sõs nigu iks vasataga lei õnnõ ni karas jäll uma hõpõ ruubli kivi küllest vällä, nigu tirohti õnnõ, sis sai täll tuod näteh poha hüä miel ni naas viel kurembahe tsagama ni sai ka iks ega voori aigu uma ruubli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kuulnu, kuis imä huik, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A kuul pandas kinni, ku iks latsi ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A ku vaeldõdas pää pää vasta, syss omma liigaq ütitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “A ku vaenõ ma ol’li, a saq käsiq umil pinel süvväq minnu hinnäst.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A ku vaest 96 tii kellegi 97 mii esäst kõnõlnu olt 98 ?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
A ku valmis, kaias asju ütenkuun, võrrõldas ja arotõdas, midä sai opitus, miä häste vai halvõmbalõ läts’. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
A ku vele tuod näi heitü väega ärr, et nägä nu hull, um papi ärr tapnu, miä nu seo pääle saa, ni märge, et veege nu timä ärr hoonõhtõ taadõ ni käkke ärr, lausku ui kelle sõnnagi, ni tei ka nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ku vilä hind nõssi, nõssi õkvalt ka väetüse hind. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A ku ütske kivik peo ala jääs, sis om tuul mängjäl hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A kyik naaq inemiseq ommaq aastid tõisi miilt hääs tennüq ja tuust rõõmust ka esiq elänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
A kyik piät laulma, muido herneht süüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kynõldas, et ommaq. http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
A kärsiki-is havvah olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A käümä nä lätsi ja kõik neli paistuva peris kõrraligu massina. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
A kõel rahval oll väega hüvva kuninga imändat hallõ ni timä last kah, ni täü üs ärr hukata, muudku saadi õnnõ jäll mõtsa ni pani latsõ ka rätiga kaala ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kõgõ hullõmb ollõv iks pini: tuud ei tiiä kunagi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A kõgõ «paranormaalsõmb» om Aini jutu perrä tuu, et puhkõpäävä tulõ iks viis hädäkõnõt, tüüpäävä sakõstõ ei üttegi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A kõgõ parõmb viht om kadajaviht. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
A kõgõs talvõs jäi sannah kävvü [saunas käia] vitsa [s.t. lehtedeta vihad]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A kõik midä pruugitas, tuu kulus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
A kõik oll ilmaasända. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
A kõik ütli, et inäb olõ õi kedagi kottoh, a peräkõrd ütli nuo sõsarõ külmäst söömest, et meil külh um sõsar kottoh, a tuol um kasuka krobe tükk säläh, niidsega kinni köüdet, tuo ummõhtõ tihka ai tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kõlbas ka pöet karv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
Akõn oll vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kõnõlaminõ ei olõki kõgõ tähtsämb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
A kõnõlamiseh um kül iks tõnõ tõstõ hott sõnaki ütte muodu umma, a Seto mies vai kabõhine lask iks umma juttu nigu lajembalt vai pehmempä, nigu mõnõ sõnaga taha ai hoodas võtta, pallo huuligi hõlõta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
A kõo vai lepä alaq jäävit põldõ om nakatuq puhastama ja harima külh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A kõrra ao peräst jäll ütel kassikõnõ, et kullõ jäll, kas kuulõt timmä jo tulõvat ni sõs kullol ka kuninga poig ni ütel, et nu um jo väega suur mükin, et lähkuh jo um, a vett vana halv oll väega ärr säädünü, et milles timä hüäkass oll ärr lännü ni nuo kalli asä ka ärr üteh võtnu, ni tuo jovvu pussar ka viel oll ärr võet, ni inäb sua as vana halv kost jõudu võtta na saa kinna as timä inäb nii ruttu tulla, olõ õs tuod jõudu, ku inne, a muido oll timä iks väega rutuline. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kõrtsinaane ütel, et oijah, küll meil latsõ hoitjit um, ni naas ka kuninga imänd tüöhü ni tekk kõgõ ni loohvkahe, ni mõsk anomit ni kõikõ, ni kõrtsinaane veil kitt umalõ mehele, et kaeh, määne tark sant um, kõikõ mõis tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A kõrtsi saina takah olliq hingliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A kõva lehm om seo Pistrik külh: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
A kõõ om olnu' ja om ka edespidi inõmisõl suuv olla' kohki' üleväh, õt nätä' kavvõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A kõõ saa-ai' eisi' vali', õt kuis olla' ja koh olla'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A köögijaku es tiiä sukugi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A köögipõrmandut olõ-s putnu päält maja ehitämist kiäki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A külä aoluku sääl takan ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
A kütt taha as usku, ni sõs üttel tark: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A küündlit iks palama es saaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A 1 l. Emä all, esä pääl, vilt-valt vahetepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Al-Horazmi (Al-Horazmi Muhammad ibn Musa, u. 783 - u. 850) oll' pärsiä matõmaatik ja tähetiidläne . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al-Horazmi
Al-Karajīga samal aol elänü matõmaatikulõ Ibn al-Haythamilõ võisõ teedäq ollaq teorem, midä ildampa om naat kutsma Wilsoni teoremis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Al-Kuwayt om Kuveidi pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al-Kuwayt
A 1 l. Neli käules suud pide, kats kaes taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Ala-Haan´kasõ rahvalõ miildü-i sukugi, ku näid niisama Haan´kasõs üteldäs. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Ala-Iiranil um kats, mõlõmbõ musta, tõni tsipa suuremb. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Ala-Rõugõn om ja Sandisuu oja pääl om mitu tükkü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Alah lätte' juuskva' mäe seest ja üleväh omma' kerigu' ja kindlusõ müürü' ja matustõaiah Truvori rist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A lajalt kaiõh om asi õnnõstunu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ala kirotedi kokkolepe, miä sääd tsihis saija savvusann üleilma tähtsä kultuuriprändüse hulka UNESCO märgi all. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A lakkõ ei päse rasõv kuiki ja põrmandu pääl tä palama ei lää. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Alakülän Kanepi kihlkunnan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Alalõ ei olõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Alama ussi olnuva kõik oma kuninga ümbre sirukili maa pääl maan. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Alambjoosul om jõgi umbõs 40 km pittudsõlt laivoga sidõtav. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Alambjoosul om jõõ org küländ sükäv ja sääl või nätäq liivakivimüüre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Alambpolkovnik Puskari Viktor määräti Eesti 2. diviisi ülembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Alambsanrõ om pall'o ja ansambliq sagõhe mülläväq naid umavaihõl kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
A lammas ka iks tuud p’ett külh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Alanõq, lävi, üleneq, hirs! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/43.html
Ala om vahtsõnõ ja ku edimäst aastat kõrraldat, sõs om rahalist tugõjat rassõ leüdä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Alapuul kivvi (veskit), suur paijupuhm pööret perse ala, istus uhkõ herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Alaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alberta
Alaq panti talaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
A las'nits eläs külh huuniidõ all ja kiviunikiidõ sisehn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
«A las helistäs iks joodik esi, ku täl om kimmäs tahtminõ juumisõst vallalõ saia, mitte naanõ vai imäkene!» ütel’ Priit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Alasil rist pääl, vasaral rist pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “A laskõ soo pois’kõnõ kannu kaitsma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A lastas, ja juhilua pääl om kirän, et nikani ku aastani 2015. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Alastõ kääväq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Alastõ-olõkih häbendelli ta sugu kah umma meest ja ta pagosi pingitagõhus paku taadõ käküssehe, kohe pini tarrõ tullõh alati pääle kusõttolloma oli harinu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Alati saa-ai kerkot keset küllä. http://www.setomaa.ee/
Alati saaki-s popkalõ kiäki külge, sys saisõ popkavaht´ keset noid nuiõ ja kiä manoq tull´, tuud tsusas´, ja tõsõ matsuga põrot´ popka õkva tsõõrist vällä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A latsi piät kuuli vidämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
A latsõkõnõ oll aho pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A latsõ, miä ti arvat, kiä Võromaal eläse?» küsse edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
A latsõ pei iks viel vanõmba sõnna kinni ni iks tereti tõnõ tõist, ku puoti lätsi, a naane inäb või es tuod ka näta, ni ku ütskõrra veli kotost ärr läts, sõs tapp naane uma kalli pini ärr, uma käega, ni ku mies kodo tull, sõs läts timä mehele jo kavvõtohe vasta ni ütel, et kaeh, määne sull sõsar um, sa viel muido käüt tedä teretämä, a timäkene tapp mi hüä pini ärr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«A latsõ piäs sõs õks mitmõh taloh käümä, et taa oppus võimaligult mitmõsugumanõ olõs,» ütles tä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
A latsõq naksiq väega pallõma, et tapkui arq, vii paremb liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Alatõn 1989. aastagast om Ungari parlamentaarnõ vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
A laulu ja tandsu olli ausa ja esierälise, laulmine oll väega esimuudu nõnahelüga ja mõne laulu viil mitme helü pääl, ma ole es säänest sorti muusikat inne kuuldnu. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A laulu ja tandsu olli ausa ja esierälise, laulmine oll väega esimuudu nõna- vai kurguhelüga, ma ole es säänest sorti muusikat inne kuuldnu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Alaveer ka unõht ar'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Alaveri Mati ja Kuusõ Lembitu... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Albaania Vabariik ( albaania keelen Republika e Shqipërisë ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania
Albaania kiil ( gjuha shqipe , shqip ) kuulus indoõuruupa kiilkunda hulka ja om sääl umaette keelerühm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania_kiil
Albaanian (3,3 mill'onat kõnõlõjat) ja Kosovon (2 mill'onat kõnõlõjat) om albaania kiil riigikeelek. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania_kiil
Alberta nimi tulõ umaaigsõ Kanada ülembvalitsõja Campbelli Johni naasõ printsess Louise Caroline Alberta ( Ütiskuningriigi kuninganna Victoria neländä tütre) nimest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alberta
Alberta om provints Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alberta
Albom om lõksi püvvet helüpallo (näütüses laulõ vai juttõ) kogo, midä levitedäs avaligult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albom
Alborzin om ka Iraani kõgõ korgõmb mägi Damavand minkal korgust om 5610 miitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ale ehe õks sis iist, tasõ takast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
A leevätego om rassõ ja midä vanõmbas inemine jääs, tuu veidemb tä säänest suurt tyyd ette võtta jõud, kiroas Uma Lehes kiramiis Rahmani Jan. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ale korgõ kos´a-esä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_11.html
Aleksandra (Allja) Truija, Obinitsa, Andrekova k. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Aleksandri Suur vai Makõdoonia Aleksandri (356–323 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aleksandri_Suur
Aleksandri Suurõ väeq purustiq Ahhemeniide riigi 334-330 i.m.a. Pääle Aleksandri surma lagosi kunaginõ ilmariik tükes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Aleksandria matõmaatiguq loivaq ja tsitiirseväq tedä, a edimädse tävvelidse kompilats'ooni tekk' viil Miletose Isidor (u. 530 m.a.p.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Aleksandria raamadukogo oll' antiikmaailman väega tähtsä tiidüskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Aleksandri oll’ elo lõpuni Jaani Eesti kogodusõ keriguoppaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/inne.htm
Aleksandri uulits 6, miä nüüd om Koidula uulits. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Ale kumard´, kost´sõnno: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Alekõnõ, siiä asto q ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Alekõnõ õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
A lellänaasel oll’ kosti pantu kodo üteh – liha kah… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Alelõ arotõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Alelõ kandja meelel kallil: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Ale mano armahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
A lemmiksüük om kitsõl paiuvõsu – kuur ja lehe. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ale muudsa munakõsõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Ale mõtõld mõrs´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_12.html
Ale nime avvustõlli q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Ale nimme arotamma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Ale nimme avvustõlli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Ale pallõl´, painutõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_14.html
A lepmä om tulnu iks tuu, kiä ragistamist om alustanu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Ale-poig kodo astu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Ale poolõ ausa q poisi q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Ale sõna õks vil alalõ hoita: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Ale-vell´o verd pite. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Ale õks jal ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Ale õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Ale õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Ale ütles, et timäl olõ-i kunagi säänest suuvi olnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Ale ütli q õks nää q jutto armast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Alfred Käärmann – legendaarnõ Harglõ mõtsaveli. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Algarvokatsikidõ umbarvaminõ tuu kotsilõ, et algarvokatsikidõ paarõ om lõpmada pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Algarv om ütest suurõmb tüküarv , miä jagonõs õnnõ 1 ja esiqhindäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Algarv
Algarvõ om lõpmalda pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Algarv
Algnõmiskotussõs olõ-õi lihtsüstedüq küsümüseq – kas kiäki kõnõlõs/mõist kiilt vai eiq – a keele ku sümboliliisi tähendüisi ja kultuuriväärtüisi kandja ülesannõq ni terveq keelepõhitsidõ kultuuriliidsi tegemiisi lagja vikõrvärm. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Algnõmiskotussõs olõ-õi sissetuud mitmõkeelisüs (suuri Õuruupa kiili nigu inglüse vai prantsusõ keele oppaminõ ütskeelitsile Õuruupa rahvusriigikiili kõnõlõjilõ), a vahtsõnõ arvosaaminõ mitmõkeelisüsest ku osast Õuruupa kultuuriperändüsest: taa seen om riikevaihõliidsi vaihtõlõjakiili kõrval nii riigi- ku piirkundliidsi kiili pruukmist. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Algnõmiskotussõs olõ-õi tülüperidseq näüdüseq (kiili võigõlus, mitmõkeelisüs ku inemise vai ütiskunna psükoloogilinõ ja ütiskundlinõ-majanduslinõ tagasikiskja) a näüdüseq, miä pidäväq tähtsäs ütiskunna loomuperälist läbikäümist ja ütentüütämist. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Algonkini, krii ja mikmaki keelin tähendäs kepek jõõkitsust vai kotust, kon jõgi lätt kitsambas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Algoritmilidsõn arvoteoorian uuritas arvõgaq köüdetüid algoritmõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Algul oll' sääl väeosan õnnõ 12 ohvitseri ja 30 kooliopilast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Algul sai tüüd mõtsatüülisena, 1945. aastagal nakas` Ulricehamni sukavabrikun tüüle, edesi viil Göteborgi ketrusvabrikun, kon sai tutvas uma tulõvadsõ naasõ Ellen Rääbisega; Stockholmi haiglan, raadiovabrikun ja tolmuimejätehasõn, 1948-58 tüüt` rauatreialinaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Alguperäline veeda kiil om joba satu aastit tagasi segähünü singali keelega, põra kõnelese nä määnestki singali pidzhinit, kon om hulga esimuudu sõnnu ja keelevorme seen. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Algusan sai nimmatu nuuri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Algusen üteldi meile, et pruuv kest kella säitsmõni a ku kell säitsme pääle nakas jõudma tetti meile üllatus ja kuulutati „rõõmuhõisete“ saatel, et mi saami kella katsani tansi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Algusõh kutsuti buddhas arvadaq õnnõ Šākjamunit , a pia kujosi arvosaaminõ, et buddhasit om olnuq ka innemb ja tulõ ka tulõvigun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Algusõh olli neo püksi vallalidsõ otsaga, sis naksimi ka kinnidse otsaga tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Algusõh panti lihatükel kammar ülespoolõ ja küteti tassa, õt suulvesi lihast vällä tsilknu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Algusõn mängse noodi perrä ja es saa arvo, misasi taa kuulmisõ perrä mängmine om. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Algusõn oll' annom timä tuhagaq Katrineholmi krematooriumin hoiul, sis ostiq latsõq havvaplatsi Stokholmi Mõtsakalmistu pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Algusõn oll’ kandlõ tegemine kirg ja hobi,» selet’ tä. 2011. aastal möi tä umbõs 35 kannõld. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Algusõn pelksi esiki trikli vaotamist,» ütel’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Algusõn üteldäs tuu õigõ aoluulinõ kuuluvus vällä kah: http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Algusõ sai asi Heiferi fondist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Algõbralidsõn arvoteoorian üldistedäs arvo mõistõt algõbraliidsi arvõ pääle, miä ommaq murdarvoliidsi kõrdajidõga hulkliikmidõ juurõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Algõbralidsõq struktuuriq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Algõbra om matõmaatiga haro, miä uur algõbraliidsi struktuurõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alg%C3%B5bra
Alighieri Dante (Dante Alighieri, 1265-1321) oll' Firenzest perit itaalia luulõtaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alighieri_Dante
Aliide Pulst, 82 a. (1973) “Tarupedäjä” ommaq kokko pandnuq ja toimõndanuq: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
A liinan om uma tävvehüs, ku kaia ja löüdä mõistat. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
A liinavalitsus… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
A lippu om ummõtõ vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
All Reinsen, Meose talun, om üits peremees kange jahimees ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
All Reinsen "Meose" talun om üits peremiis kange jahimiis ollu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
All Sehl loidate teije temma eugkest Hall . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igesti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Alla katõ poolõ tunni hektäri kündmine es õnnistu mitte kuigi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Alla lätt aher, üles tulõ tiine? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=23
Alla lääva ahtra lehmä, mäele tulõva nüsvä lehmä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=23
Allama Iqbali Ülikuul om üliopilaisi arvo poolõst maailman üts suurõmbit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Allasõ Anti nägemise perrä piässi kooli hää nime luumisõs uma sisemidse väe kokko võtma nii oppaja, latsõ ku vanõmba. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
12.00 – Allasõ Tiia näütäs Hänilaste vahtsõt luulõraamatut. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Alli Laande arvap, et kooli ja lasteaia kinnipanek tähendep sedä, et Lilli külä om nüid sama äste ku kadunu. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Alli Laande imest setude man kige rohkemb sedä, et ku Mulgimaalt tükites iki rohkemb päälinna, sõs Setumaale om tagasi tullu pallu välläõppin noori inimesi. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Alli Laande kõnel mulgi keelest ja ütlemistest. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Alli Laande om oma pundige sedä vedanu joba 12 aastet, aga nõnda pallu latsi ei ole varemb ollu. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Alli kiit ka Seto talumuusjumit. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Alli naanõ Elfride om Köönält peri. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
All karu, pääl karu, Jummal hoia mulgukõisi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
All karva', pääl karva', Jummal hoia mulku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
All karva, pääl karva, Jummal hoia mulgukõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
All karva, pääl karva, keskpaigan imelik? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
All lätt uja, sääl tsukõldas, säält saa pal'lo inimesile tervist ja abi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
All ollu just nägu uus ilm: taevas ollu maal pääl ja päe paisten kah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Allo piire perämäne muutminõ oll' 1999, ku hummogujaost sai Nunavut . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Allpuul olõvan joonõkirän ommaq mõndsi eläjide tiinüse keskmädseq pikkusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiin%C3%BCs
Allpuul olõvaq seto hõpõehteq ommaq valmistõt galeriih Hal’as Kunn. http://setokunst.ee/tegevusalad/hobeehted/
Allpuul omma' är' nimetedü' suurõmba' ja tähtsämbä' aśa'. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
All ussõ man istsõ tüülepalgat valvur’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Allõs päälekaeja vai lugõja vai Jummal pand naa as’a kokko. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
«Almageel om väega hää sõs, ku seeh omma maohaava vai kõrbaja,» ütel’ Endel. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Almanahhõlõ joud´ Kalle Istvan Elleri luulõq. http://wi.ee/voro/
Almanak» Uvven «Mulke Almanakin» om viil rohkemb ku varemb uvitevit kodukotuse lugusit ja jutte vähä tuntu mulkest, kes om aviten Eesti riiki üles ehite. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Alo Ritsing – auhind (200 eurot) „Hää sääde miihikuurõlõ” meeskoorilaulu „Tillokõnõ naanõ” (sõnad ja muusika Põlva khk) seade eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Alo Ritsing – äramärkimine -Laulupidoligus tett laul- ühendkoorilaulu „Sa olõt illos, Võromaa” (sõnad Tauno Parisson, muusika Koit Kirber) seade eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Alomazõ kivisulu kotal um ahtakõnõ kotus, säält olõvat vanast vesi läbi murnud, ku tuo org viel kõik järveh oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A loodus ei salliq tühja kotust ja kaarditornõ asõmalõ ommaq tulnu mobiiltelehvonõ mastiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
A loodust peeti jo pühäst kah? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Alossynastot om kontrollit ja suurõn mahun tävvendet Eesti Keele Instituudi murdõsynaraamatidõ perrä. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Alostadas kell 11 tsõõriklavvaga, kon naadas ütenkuun kaema ja arotama UNESCOle tettävät taotlust suidsusannakombidõ esitamises üleilma tähtsä vaimlidsõ kultuuriperändüse nimekirja. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Alostadas lugunädälide lugõmist. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Alostami kokkoostmist Võromaalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Alosta sis pääle filmist „Kaetajad“. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Alost kodokanti tutvustavide välläannõtõ koostaja ja toimõtajana. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Alostus Miä sünnüs Kombõ Vanõmba ao kombõ Sannasõnnost Savvusannast Sannu aoluust Sanna ehitüs Sanna kütmine Lihasuidsutus Juhatus sannalisele Sannavihtust Kirotusõ sannust Uurmisõ Tulõ sanna! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Alostus kl.11, kohvitarõ tetäs vallalõ kl.12. http://taarkatare.com/ss/2014/04/
Alostus om kell 10 ja kõnõluisiga saias valmis kell 17.30. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
10.15 Alostus, päälenakkaminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
10.45 Alostusõs. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Alostusõs om tuu üts pluss, ku olõ-i vaia huunit osta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
10.00 – 10.15 Alostusõsõna’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Alostõdas lugunädä`ldõ lugõmist. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Alostõn aastagast (ja varrampa): https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
Aloysia, kiä olõ-s Mozartilõ minnäq tahtnuq, oll' mihele lännüq näütelejäle Lange Josephilõ, nink Wolfgangilõ jäi silmä kolmas tütär Constanze. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Alpiq om Õuruupa kõgõ korgõmb mägestik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alpiq
Alpõ kõgõ korgõmb mägi om Mont Blanc : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alpiq
Altarikattõ võissi kah vahtsõ tetä… http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
A lugu oll’ tragikoomilinõ: samal aol oll’ tettü ju peris kuritüü. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Alumanõ puul oll' kinniq, et külm sisse tulõ-õiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Alumiinium om keemiline element aadomarvoga 13. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alumiinium
A lumi kah kaald! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/uudis.htm
A lupa kaq andai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aluskott` ummakõrda katõti niiskust häste immitsevä rõivaga, miä ütelidsi sängüpalajas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Alustami Võromaa latsi lugudõ lugõmist. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Alustatakse Uma Pido lauluproovidega /naisilõ nurmõlt/ ja /miihile mõtsast/ Pääle naas' kirjapandminõ II Umalõ Pidolõ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Alvela Milvi punt’ ja Hurda külätiätri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
A läs’knaan’e tüt’rega - mis külä tiika tege? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A lätsi sis ikka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
A läts vannusittu poolõ, sääl tunti arq, et soo om too naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A lää-äs kolmõ päivägi, ku tulti vana Ambo käest kirstu laudu otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Alõn'g24." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
A lõppi esi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A lõõdsa ala raha pandminõ tasus hinnäst är: ku auto väärtüs nakkas päält ostmist sadama, sõs pilli väärtüs nõsõs. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
A lüüjä sais pööra kõrval ja kaits kepiga’ vasta, lasõ-i pilbast sinnä’ sisse sata’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Alžeeriä [ alséerijä ], ammõtlidsõlt Alžeeriä Demokraatlinõ Rahvavabariik , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al%C5%BEeeri%C3%A4
Alžeeriä pääliin om Alžiir . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al%C5%BEeeri%C3%A4
Al’akseiast kapstamaar’apäivä jal nätäl’ ja päiv edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Al’akseile võõdõti naane arq, aq timä nakka-as naasega elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Al’aksei ol’l kah sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A 1 m. Esä all, emä pääl, viltu-valtu vastastiku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
A ma arva, et tulõ määne talv tulõ, külh mi taa üle elämi!» kaes Pulga Jaan talvõ pääle rahuligu ja rõõmsa meelega. http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
A maasteroh, pallõldi kõvastõ Jumalat tima iest, ni sis sa tälle silmä päähä ni läts umalõ maalõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A maavanõmba ammõt esihindäst om sääne vahemehe roll. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Amad lõlabõd sāl pllõs: http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66805/Livli_2_1935.pdf?sequence=1
A ma` eis tunnõ, õt ku ma` taha õks gümnaasiumih opata, sõs om nagu inämpät vaja. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A ma ei taha niikavva uuta. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A ma ei tiia, määne tu hain peat vällä nägemä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
A ma esi olõ rahul. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
A ma es saa müüjäle inne telmist tetä, ku oll’ teedä, et iks saa tuu toetusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
A magama inämb jäägui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A maitsminõ ei olõq joht kõigil inemiisil ütesugunõ, nii et üts ja tuusama asi üte inemise suun tõist maku kui tõsõ suun või ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
A maiu värmtäs, säetäs, tiimulka jääs vähäbäst, nätä' om, õt elo lätt parebast, ilosabast. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A ma` julgõ üteldä, õt väega pal`jo antas kotost üten. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A ma kin’gi vaesile jumala sõna, syss ku nimäq mu iist puhkasõ 1) ja näile kyikõ andass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma kitä noid, kes tiinvä rahha ja tulõva tagasi, tegevä uma firma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
A ma lasõ su arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma lää omma veljä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A ma mõista võro kiilt!», ja lugi taa teedäandmisõ pääle uhkõlõ: http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
A ma näe, et meil olõs sääl väega häste lännü. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A ma olõ aokiränik, ma tiiä eetikast rohkõmb ku Laanaru, ma nii lihtsalõ võls`ma ei nakaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
A ma olõ hulga külh är tennü, et toolõ lähämbäle jõuda. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
“A ma olõ puhtamb.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A ma olõ silmapandja." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma` olõ tiia-ai mitmendat põlvõ läbilahki seto. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A ma olõ tuu kuninga esä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma olõ umma väiksembät poiskõist opanu tiidligult väidsega kardulit kuurma ja tõisi sändsit asju, midä maapoiskõnõ tekk’ ja midä ma esi latsõn tei. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
A ma oppa ti kyik ar targast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A ma panni kivele pleki pääle!», targut' miis peräh, ku palanu oll' nii liha ku sann. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
«A ma parõmb korja sõs joba riigimõtsast,» selet’ Ilse. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
A ma proovi iks asja edesi aia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A ma püvvä tuud rütmi kätte saia ja ma olõ esi kah säänest miilt, et tulõ rahulikult asjo aia, mitte veri nõnast välän. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
"A maq tuu papi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma tiiä tood kaq, koh kuningatütre sõrmus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma usu, et mitte periselt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/brief.htm
A ma usu, et om luutust taad asja muuta: paar aastat tagasi es saa turu pääl müvvä koton tettüid hapnit kapstit, a no joba saa! http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A ma usu, et taa asi arõnõs edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
«A ma valõ hoobis www.blurb.com – piltnigu kiti seod rohkõmb,» ütles Vaido. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
- “A ma vei tõõsõlõ velele kasuga kihla, tuu käest võt’i kolq ruublit, mis ma sullõ an’ni.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Amazonas om jõgi Lõunõ-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Amazonas om kõgõ suurõmba valgalaga jõgi maailman nink timän juusk üts viiesosa maailma kõiki jõki viist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
“A ma õks võta viil leeväh jaku arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ma ütli, et järv ja jõgi omma ka viil alalõ. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Ameeriga Samoa om umavalitsuslinõ ala Okõaanian , midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_Samoa
Ameeriga Samoa pääliin om Pago Pago . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_Samoa
Ameerigamaa mehe muidoki seletäse, et valgõ fosfor' ei olõ määnegi õige keemiärelv mustõ miihi sälän, a ma tiiä külh, määndse jälehüsega tegemist om: säändene asi, et ku tuuga kokko putut, sõs tä palas su sälän nii kavva, ku koskilt vähägi hapasnikku mano saa. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ameerigan ka ju kõneldas inglüskiilt. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Ameeriga vabahussõda (1775–1783; inglüse keelen American Revolutionary War vai American War of Independence ) oll' sõda, miä alost' Suurbritannia kuningriigi ja timä kolmõtõist Põh'a-Ameeriga koloonia vaihõl nink minkast tull' suurõmb sõda mitmidõ Õuruupa suurriike vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_vabahuss%C3%B5da
Ameeriga vai Ameerik om üts kuvvõst ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga
Ameeriga Ütisriigen sai 44. presidendis Obama Barack . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5aastakuu_2009
Ameeriga Ütisriigen valiti vahtsõs presidendis Obama Barack . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2008
Ameeriga Ütisriike kodosõda (inglüse keelen American Civil War vai War Between the States ) oll' aastagil 1861–1865 Ameeriga Ütisriike territooriumil peet sõda Uniooni (Põh'a) ja Konföderats'ooni (Lõunõ) vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_%C3%9Ctisriike_kodos%C3%B5da
Ameeriga Ütisriike kõgõ pikemb jõgi om Mississippi harojõgi Missouri , miä om 4090 km pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mississippi_j%C3%B5gi
Ameeriga Ütisriike president Reagani Ronald ja Nõvvokogo Liido juht Gorbatšovi Mihhail 1985. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BClm_s%C3%B5da
Ameerikan ku Euruupan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Ameerikan om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
A mehele saigi siin. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A mehel miil haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mehe omma küländ essünü: kutsut kokku, et soejaht, a kost – jäle läävä maja manu ja kett om kaala pantu! http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
A meheq tõõsõh otsah ütehkuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A meid tuu tõisiga võrdsõs ei tii. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A meil ei olõ viil umma elämist. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
A meil ei olõ vinläisi ärin seen. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A meile ütel, Nadja om noorõp, las ütles killõt, a sa ütle torrõt. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A meil om jo inemiisi veidü, maad kõigilõ küländ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
A meil om 41 kemmergut ja tussiruumi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
A meil omma Belarussi kah käügih. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A meil om vaivalt 25% maast põllumajandusõ all. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A meil sis õs olõ vett. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
- "A meil tuuvõrd nii, et meil jäi rahakott aho pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A me käüge mõtsah kõ, vidägu puid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A memm olõ-s säändse otsusõga nõun. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
A merest olõ-i suguvõsah midägi kuulda. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A mia ma porra, tuud kykkõ saat põrõlt raha iist osta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
"A mi anna niipal'lo kulda, nigu jõvvat kodo nõstaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mia nu veli mehel muud tetta, vett häda oll käeh, ni noos ku tönö tüöhü ninaas hulga põimjide takah kokko pandma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A midä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A midä Räpinä su jaos tähendäs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
A midägi' tetä' või-i' 8 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A midägi avida-s. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
A midägi kimmäst es üteldä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A midägi tiiäi, kuis nimi om . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A midägi vahtsõt sääl olõsi-i, selle et mul om maakodo olõmah.» Vanaimä-vanaesä man om tä maatüüd küländ har’otanu. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
“A midä pias e-poodih asju poolõ päält müügih olõma, tuu om arotamisõ kotus,” kõnõl Ahven, “arvõstama piat, õt muu ilma rahvas tahasi näid asju ka’ kanda’ ja kasuta’.” http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
«A midä rohkõmb laskman kävet, tuud kimmämbas lätsit,» ütel’ Joosep. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A midä sis tetä, et parõmb saasi? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A midä tuu nime muutmine koolile tähendasi – mitte midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A midä õks vana tikõ vai kes nail inemisil lasõ-õi õnnõlikult ellä, tsusas ka sinnä uma nõna vahelõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
A mies iks naard õnnõ, puistas viijeda anoma tävve ärr, sis tull viije pääga halv vällä, ütel, et lasku ui vana sõskõ inäb, kas sul no anuma ärr jo lõpõ õi, pallos sul näid um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies tijaki is miä tuo käük ol, ni et teda päävas panti, ni läts ka käümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies ütel et olõ õi ma määnestgi rahha silmagagi nännü, a usuta as timä juttu, muudgu kutsuti kohtu ette ni ülti, et sa piät ärr ütlemä, kohe sa raha pani, vett su uma naane um nägijä, ku sa olt raha löüdnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies ütel, et tuo um võls mu naane aja pallogi sändsit antsakit jutta, kas noid nu mändses jutus ka võit arvata; küsüge timä käest, sõs kuulõt, miä timä kõnõlas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies üttel, et ma inäb mõista ai kodo minnä, ni must pini üttel, et ma saada sinno kodo, ku sa mullõ tuo ärr lupat, kiä sullõ kõgõ inne vasto tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies üttel, et ma jovva ai inäb minnä, ni Juut nõst suurõ hädaga tõsõ märäsälgä ni kõhrist kõvastõ kinni hoita ni sõs lätsi tagasi minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mies üttel, et timä naane tege, ni sõs sai kuningal süä täüs ni naas miest kiusama ni üttel mehele, et sa piät mullõ sääne mõk tuoma, miä esihinnest tapp nisääne, miä esihinnest mäng, muido ma vett so käest naase ärr võta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A mi hulluq ja ulliq nakatasõq ynnõ inemisi manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A miildüsi, et ülemäärä „diipi” es panda ja et kiäki ei ürita minnu vägüse targõmbas tetä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
A miiq olõ jo kyik’aig tah elänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
A miiq tiiä, õt külma ja tulist um siitilmast viil küländ löüdäq! http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
A miis märgas’, et edikui om, läts arsti mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A miis oll jo mitokõrd muhalenü, ku õnne 30 kuuld, mis linnu vai eläjä kõneliva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
A miis pelgäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A miis pinnegaq hoonõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A miis võt koti ar ja es anna tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A miis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A miis ütel’ jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A miis’ es viisi kohalõ minnä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
A mi kandih om inämbüs külh patrioodi ja kõgõ mõtõldas, kuis ello parõmbas saia. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A mille ma ku massumasja piä murdmaasuusataja Simonlatseri Timo kogõmusõ kinni masma? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
A mille om eläs, opis, koolõs, ja mille osa tegosõnno puhul om üte tähendüse man võimalik s-iga ja ilma lõpulda püürdmine (makas ja maka, opis ja opp), tuud inämb ei tunnõta. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
A mille sa näi tuud? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mille sis kõik noid Maraani kannu ei piä? http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
“A milles sa ker’koh hobõsõ naha pääle kiroti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A milles sa mullõ leiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A milles sa nii käve, ku sa mu sängü lakka pilliq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A milles sa päävä sängü laoti arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A milles sa sinnä lausu-us synnagi, koh ilosahe hillokõistõ seie, a koh hahkati tiiäki-i ku väega, sinnä anniq jakka-jumala?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A millest oppaja eläs?» seletäs tä elotargalt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
- “A mille syss herrä poja ar tap’idõq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mille ti vanna pastoraati kerikut es tii? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
A mi muistinõ elotundminõ om kõnõlnu vastapite: inemist piät nakkama aigsahe ja aigupite elo säändseski poolõs ette valmistama… http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
"A mine kae, sääl kõo vaihel umma parhilla [praegu] viil mähkme." http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
"A mine, ma kae, kas mahut kir'ohkahe." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mineq viil! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mine sa tiiä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
A mine tiiä kah, selle et Aini jutu perrä ei piä kassi-pini hinnäst kuigi piinült üllen. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
"A mink iest?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«A mink peräst sis Võromaad just Võromaas kutsutas?» Muidogi mõista õks tuusamadsõ Võro liina peräst – taa omgi latsi meelest ainumanõ põhjus. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
A minnä võit sinnä egäl aol, ka üüsse. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
A mino emä `ütleb et: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
A mis Meri ja Savisaar teiq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
A mis Mikul’ tek’k! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis ajal sedä laulõti? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
- "A, mis kablagaq tiit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis kõge põnevamb – inemisetiidüs luge näid mitte ütsindä umaette rahvas, a peris eräle inemise rassis. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A mis lupat uma tsidsälõ, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
A mis ma soostki? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A mis no kats tõrdut nulgah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A misperäst sa kunagi jäl vihmaga vällä ei tulõ? http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/258.html
A mis saa, ku auto tulõ kura käe puult? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
“A mis sa mullõ soo iist lupat, et ma tei,” Jumalalõ ütel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A mis saq tahat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “A, mis saq timmä kinniq köüdäi, ku tä sul lõmmõpakk om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A mis sul viil om lubada?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis teil tedä vaia um? http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A mis teq lääi külämehe poolõ, kõva rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis tiit hädägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A mis timäl sõrmõh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A mis timä ütel' teile vasta?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"A mis tost, ma olõgi tulnuq siiäq hinnäst näütämä!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
"A mis tuu asi häste olõi?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis tuu nii väega meile putus? http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
A mis täst peräst viile mant arq lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis uudis tuu om, ku inemine uma eloga häste toimõ tulõ? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A mis vanainemene piät mõtlõma… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
A mis viil kaupmeheq liinah kingeq, tuu ol’l uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mis võrokõisil om? http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
A mi söögikeskusõ tunnuslausõ om «Võimalikult võrumaine». http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A mi taha iks hääd kogokunda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A mi timmä peris uskma es jää, selle et tä näi tõisist srilankalaisist küländ tõistmuudu vällä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A mitmõndat põlvõ Karula mehidsepidäjä Urbaniku Mati arvas’, et tõisi eläjide ja luudusõmärke perrä om siski kimmämb ilma kaia ku mehiläidsi päält. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
A mi võtsõmi minevä aasta lumbist timä ossa vällä, kuivatimi är ja kütsemi noidõga sanna – või-olla tä koskilt näkk’,» naard’ Maie. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
A miä ma tetäq saa... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A miä saa mõnõ vanainemise pini- vai kassikar’ast, ku tä är koolõs? http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A miä saiõ Osvaldist? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
A miä taast lajast ilmast... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
A miä tetä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
A miä tuu su jaost tähendas? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
“A mi’ olõ ta mehe õnn, mi’ tie timä iest tüöd, nigu timä esi tiijäki ii!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Amman ( ‘Ammān ) om Jordaania pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amman
«Ammoniaak om jo sääne hull, et võtt hõngu kinni!» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ammo oodi, kavva kaie: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/16.html
Ammu, ammu elle Setomaal üts väiga kõva vägimiis, hirmus kõva ol'l tõõnõ olnu, es olõ miist, keda ta es jõvva maaha panda, ega es olõ asja olnu', mida ta es jõvva üles nõsta'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ammutanu siilo pääle, et kaegui inne ku kodo saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ammut kyik kotusõ kulda täüs, kupal’lo jõudsõ viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ammõtist saiva priis Kikas ja Kaarna! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Ammõtlidsõlt tetti tä jälq vallalõ 1595. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ammõtlidsõs keeles om baski kiil Hispaanian Baski autonuumsõn piirkunnan ja Navarra autonuumsõ piirkunna põh'a- ja keskjaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Ammõtlidsõs poliitikas kuulutõdiq apartheid pääle 1948. aastaga üldvalimiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Ammõtligu liigitüse nimetüs om väikekoht, a liigisõnas nime hindä kuunsaisun või pruuki ütskõik määnest rahvalikku liigisõnna. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ammõtligult nä pidänü vastama. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ammõtligult sai täst üts liin 17. märtekuu pääväl 1873, ku jõõ õdaguperve pääl olnuq Buda ja Óbuda (Vana-Buda) arvati kokko hummoguperve Pestiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ammõtligult võeti lipp riigilipus 21. märtekuu pääväl 1918. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Ammõtligus as'aajamiskeeles sai ladina kiil ja tuu jäi nii 1844. aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ammõtlist keelekõrraldust sunda keelen lajalidsõmalt tetä-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
«Ammõtnigu es julgu vai es mõista otsusta ja es taha kah väega,» ütel’ Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ammõtnik es taipa panda tuu märgi asõmõl j-tähte ja nii saigi nimi sildi pääle võlssi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Amstedam kasvi läbi kauplõmisõ Hansa liidu liinoga virgastõ ja 16. aastagasaa algusõn oll' Amstedam jo kõgõ suurõmb Hollandi liin. 80-aastadsõ sõa aigo sai Holland esiqsaismisõ ja Amsterdamist sai Hollandi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amstedam om pallo noorõmb liin ku näütüses Nijmegen, Rottedam või Utrecht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amstedam tekkü 13. aastagasaal ku kalamehekülä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdami allakäük tull', ku Holland nakas' kaotama umma mõovõimu kauba üle Suurbritannialõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdami kõgõ tunnõtumb spordivõistkund om Amsterdami Ajax. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin eläs kolmveeränd mill'onit inemist, a sääl om siski väikuliina õhkkund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin kuulivaq 10% inimiisist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin om pall'o esiqsugutsit piirkundõ kuningalossist Hiinaliinani, egäüte jaos midägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin om pall'o sisserändäjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin om väega hulga kanaliid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdamin on ilmakuulsit muusõummõ, näütüses Rijksmuseum ja Van Goghi muusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdami vaivssiq kadsuq aastagil 1623-25, 1635-36, 1655 ja 1664. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Amsterdam om Hollandi pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
A mu arvõ jäi viil õhku! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A muidogi es kaia õnnõ filmi, õks laulti ja mängiti kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
A muido pandasõ’ kurja kätte kivigo’ õnnõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A muido saanu-us sul ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A muidu jäi. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
A muiduki piät jäämä kotussõ, kon tuu eläjäkene saa ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
A mu kygõ vanõmbal sysaral oll´ tütär, kinkal olõ-s essä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A mul hindäl om sääne hädä, et ma olõ tuud jutustavat Pulka umbõlõ pall’o kullõlnu, olõmi mi jo üteh Rahmani, Contra, Ruitlasõ ja kitarrõdõga väega pall’o egäl puul ümbre roitnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
A mullõ kyik kasitas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A mullõ valgõ pääga teeda tõi teki kodo." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mullõ vana Lamberg selet’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mul olli` uno, kiä elli` Ida-Virumaal ja unodel oll` naasõ` kiä kõnelesi tõistmuudu kiilt mu jaost. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A mul oll ka hirmu, ku sa püssä võtiq põskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mul olõ-i ilmutuisi olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A mul om hindäl hää tüü ja uma eriala. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
A mul om kinä huuldaja ja ma saa hindäga häste toimõ. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
A mul om siih üts niidsene kübäräkene pääh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mul om tuugagi vaihõl rassõ! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
A mul om õks veidüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mul parhillaq kos’t’ma minek, maq läpeiq suqgaq noq midägiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mu meelest om just väärtüs, et ma tunnõ ja tiiä inemiisi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A mu meelest om külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
A murupügämise man kitsõst külh api ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
A mustlanõ tull’ mul takan, võtt’ terve tagumadsõ tsiakindsu är ja pand’ juuskma, ytel’, et olõ-i pall’u, täl kotun väiku latsõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
A mustlõnõ tahtsõ veidykese lihha hindäle, ma lätsi aita lihha lõikama mustlasõlõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
A muud ol’l kõva, et anda vaija ja öösest võtta korjajit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mu velenaane muutsõ kir’ä ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mynikõrd läts´ mäng nii huugu, et naksimi häämeele peräst rüükmä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A mynikõrd trehvät nägemä ka häste majandõt mõtsa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
A mynikõrd tull pühäne viil tõõsõl pääväl, nii kuis tä säält jõudsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A myni laul, kul’atas, maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mängjä teivä niisama nigu söögilavva man: edimäne magas tükk aiga sängin, tulli sis maha ja ajas tõse sängi, tuu kolmanda ja nii edesi, senigu kõik läbi olliva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A mängumehe saiva kavalusest aru. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A mäntsit sõnno sis laulti sääl kartohkatalgol? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
- "A mä olli tiinmän. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
A märki . http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
A määndse tsihi sa hindäle olõt säädnü: umah eloh, tüüh, kirotamisõ man? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
A määnegi mõtõq piäs sääl seen olõma. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
A määne külä oll - talo talost kinni. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"A määnest kassu ma s'oost tiidüsest saa?" https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
A määnes tuu mäng olĺ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A määne sõs? http://blogs.station.ee/channel/24768
A mõisnik saanuq tuust terves. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
A mõisnik saanu toost terves. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
A mõisnik saanu tuust terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A mõistat śood killõt ka laulda q śoolõ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A mõistus piät selge olõma. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
A mõnikõrd, ku jo otsani valu süämehe lätt, sõs küll iks tsuskat minõ suutävve ärr süöme soolatsõs, a muido iks joht tohe ei ku käänät suu saina poolõ, nigu pühäs pääle saa ai kaija, vett muido vaest papilõ ärr tsüädsähüt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«A mõni lats kaes: mis ma taast esi tii, ma lää osta poodist…» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
A mõni unistas, et timä tulõ ja kõik kantas tälle ette, ilma et esi midägi tegemä piässi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A mõnõ aasta peräst jääs põhikooli lõpõtajidõ arv pidämä kohegi 310 pääle. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
A mõnõh mõttõh säändsest väikumbast kotussõst tulnu inemise omma tõistmuudu külh. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
A mõnõl tulõ häste vällä kõik, midä tä ette võtt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
A mõnõl tüüandjal iks vidä kah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
A mõnõn koolin omma muidoki nätä hää traditsiooni. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
A mõnõ pääva peräst sai timä tiedä, et suur kuul oll väläh sääl puul, kohe äkk oll lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A mõrsjat es tiä kohki meelelist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
A mõrsja väega pelgäs: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"A mõsõ valgõs tagasi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mõtlõ, ku havvõl om 200 tuhat mar’aterrä ja üteldäs, et üts protsõnt jääs elämä, tuu tege 2000 haugõ! http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
A mõtsa puid es jõvva arq vällä kakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A mõtsavaht taha-as usku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
An'd' Mikul tä poisilõ naasest, uma poolõ varra jät't kaq sinnäq ja läts es'ki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' ar'a kuningatütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' har'a ja an'd' kammi kaq, et ku kuulõt, et mürrin takah lätt, syss viska hari maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' kannikõsõga rasva ja vadsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' kartohkit ja sibulit, et nooq pilluq ker'kut pite lak'ka ja kellatorni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' kuningas tälle tütre naasest ja poolõ kuningriiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' kuningatütär kuldsõrmusõ poisilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' latsõlõ putru, mis rinna pääle tsilku, timä kaq säält lak'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' papi kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' piimä sysarõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' pilli kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' poisilõ üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' pojalõ uma käe ja punga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' tuu kyigilõ süvvä ja hobõsile toitu, niq kõõlõ syjaväele, mis nemäq esi ynnõ tahsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' tälle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 An'd', vanalinemisel muud es olõq, leib, suul, vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' viina ja rahha joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' võlgu rahvalõ ja võta-as tüüpäivi es protsentit midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' õgalõ velele kapudaq, hammõ, vadsa, Selet' arq, et maq olõ tiq sysar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'd' õks teedakõnõ tälle kaq kuurmast üte vadsakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An'te kopek, kat's, kolm kopkat, viis' kopkat kõkõ suurõp raha. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A naabrivallah om ütel vanamehel kolmkümmend segäverelist pinni – säänest karja ei taha ütski var’opaik kah! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A¿ naa¿ lä•si ärk¦kotost, ma¦i tiiäm¦mis tu aši oƒl. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
A naane iks pand pääle, et säänest lehmä inab kohki lövvä äi, ku mi lehm oll, ni vahto kõgõ perrä, miä nu mies kõnõlas, a oll väega kado kaija, miä veli sõsart iks hüäste teret, ni iks jätä äs unõhusi, ni tuo pääle oll velenaasel väega süä täüs ni iks tahtsõ, ku veli sõsarõga halvastõ lääsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane jäll ütel, et kaegõ nu, sõs sama oll, ku peräh viel saijo sattõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane naas tuod kuuldõh värisemä, ku viha lehes ni ütel, et käki nu minno kohe tahat, a tuo mies ütel, et kohes ma nu sinno muijalõ panõ, ku rehe all um vana kpsta tõrdu käki nu sinnä hinnäst, sinnä tiijä äi kiä otsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane tiiä-äs midägi tuust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naane ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naane üttel, et külh iks saa mul kah, ni kuninga poig tõi jahu ni pand kohetusõ ni kütt aho, a naane läts vasknahe, ni seäs sääl ni kütsi piiraku kastma mennä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane üttel, et ma külh tiijä, koh sändse asä umma, a säält saa ai tühäga kätte, sinnä saa ai kuigi mano, a ku sul nu süä kannus kõikõ hätä kanda, sõs naka sa menemä, nima annan sullõ kumaku kerake se kätte seo sa viska maha ni lasi ieh minemä minna, a esi võta ots peijo, ni mine takah, ni kae koh tarõ ieh kera saisma jääs, sinnä käänä sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane üttel, et miä mul õigõ um ilma tiedmäta ni üttel et ollgu nu pääle, ma luppa kah tuo ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naane üttel, et võit iks külh, nipapp küsse, et mis ma sõs kostis ka vie, ni naane üttel, et ega muido saa ai, ku tuo uma kolmsada ruublit, ni kolmsada munna ka ütteh, ni papp lunas kah, ni küsse viel, et kualaigu ma lää, ni naaneüttel, et tulõ nu edimätsel tunnil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A naasel oll süä timmä vasta, et mis tä esi vaenõ miis ja tull kuningatütrele kosja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naaselõ oll Kriisal joq kitsõ kussõm pant verega kangli ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naase silmist oll väits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naas laadona haisu tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naas’ üteh esäga käümä ja sis kuigi plahvat’ – oll’ kõrraga mul kõgõ parõmb opilanõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
A naat’i pal’joss pandma, et pal’lo saap’it kak’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A naisi võeti väläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nakas poisil kos’a pääl suur s… http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Analoogia Luuka evangeeliümin (11:2–4). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Analüütika piässi arutama toda, mis neo ütlemise ja tegemise õigehe tähendäse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Analüütilidsen arvoteoorian tarvitõdas tervidearvõ uur'misõs matõmaatilidsõ ja kompleksmuutuja analüüsi massinavärki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Anarkism om poliitilinõ filosoofia vai mõttõviis, mink perrä riike olõmanolõk olõ-iq tarvilinõ, olõ-iq soovitav vai om eski kah'olik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Anarkism
Anatoomia om botaanikan , zooloogian ja arstitiidüsen oppus elolisõ välimädsest ja sisemädsest ehitüsest, timä iho jakõ kujost ja kotussõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Anatoomia
And Pihkvahe tiidäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And arota. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kira.htm
Andas hopõn poissmehile kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andas süvvä, süü, juu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andas vällä kassuubikeelist ilokirändust ja opimatõrjaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
- And, a tuud väega veid’kese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And esäle kätte raha ja ütles, et sinolõ om eloaost viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And esä tälle, nigu syjah vaija, hobõsõ püssa ja raka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And inemise käe söögist laua pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andiq om Lõunõ-Ameeriga mägestik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andiq
- And[is vanamees] kandlõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
And jummal latsi, sis and ta laste leiba ka. http://www.setomaa.ee/
And kats kõhna hobost: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And kolq teräkeist taivast, et ku arq matat, külbke nooq kääpähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And koti mehele sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andku ei ti elolõ kergehe alla! http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
And käe: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Andkõ aigu kotoh kävvü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andkõ hindä tulõkist ildampa 7. joulukuus teedä (triinu.ojar@wi.ee)! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Andkõ teedä, ku teil om mõttit, kuis pito ja Võhandut (mille mitte ka Mustjõkõ) umavaihõl joba inne pito köütä! http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Andma näile võimalusõ kodoelo kah är kõrralda. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Andnu' nisa latsõlõ är', haarnu' naha ja nahka sälgä aama. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Andnuq latsõlõ nisa arq, naanuq nahka võtma, nahakõnõ kyik palanuq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andorra Vürstiriik ( katalaani keelen Principat d'Andorra ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andorra
And paprõ kätte ja ütel, et min sa no minemä tuud tiid pite, kost tulli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And peestri kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And poisilõ käsu, et tuust kelläst, nii varra piät olõma sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andreas, kuku velekene! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Andres ilda aigu tuud tekk'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Andres pakk umalt puult api ni alostuse man ku ka ehitüse keerolidsembide kotuste man. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Andrinaane esi näkk, ku näide tahrast tul’l üle sendse, tul’l mi aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andri tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andsak om tuu man, et muld ostõtas poodist. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Andsipi kuulsus om näütüses viil sitõmb ku ütskõik määndse matussõbüroo uma, SEB-panga ja Swedbanga kuulsus om viimätsel aol mustlasõst kaardimoori umaga ütesugunõ. http://www.purilend.ee/node/3125
Andsipil kah ja Paedul. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Andsu ja Kalju kynõlamise perrä esineski Akord parhillaq rohkõmb pensionääre kokkosaamisil, kuigi 90nditel um ka Lätimaal Ogre liinan ärq käütü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
And sysarõlõ ubinaq kätte, magasi öö arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And syss tsrigu kätte kõ kleedkaga ja läts poiss minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andsõ an’diss kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andsõ kirä mõisarahvalõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Andsõ kolmõ saia iist lehmä ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Andsõ sepäle veel kurõ seereluu [kure sääreluu] ja käsk tooga koputa kolm kõrd, et sõs ei päse koskilõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
And sõs tsirgu kätte kõ kleedkaga ja läts poiss minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Andsõ suud kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/pis.htm
Andsõ sügüse Osula koolin tunnõ (projekt «Tagasi kooli!» – UL) ja latsõ küssevä, mändsel alal tasos ettevõtjas naada. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Andsõ varõssile käsu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And tokiga rakakõsõlõ, mis sa minno kurvastat, ei tulõ mino poiga kostki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And toolõ paar munna ja 25 s. rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And tälle kaq kolq hüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And tõotusõ arq ja kivi tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
And uma katskümmend viis rublad kätte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
And` vällä “Vana Kandlõ” I köüte Põlva kihelkonna laulõga (1875-1886) ja II köüte Kolga-Jaani (1884-86) laulõga. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Andõka latsõ küsüse rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Angel’ kan’d’ süvväq, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angel’ seeni tälle kõõ kan’d’ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angola , ammõtlidsõlt Angola Vabariik , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Angola
Angola pääliin om Luanda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Angola
Angui lehmäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angui umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angu-ui pilli ulli kätte, ull aja pilli lahki. http://www.setomaa.ee/
Angõ mullõ hatakõnõ ja oinakõnõ kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Angõ mullõ ka määne hobosõpala naase-esä, ma ka lää otsma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Angõ mullõ tamminõ nui kaq üteh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõ noq meile noq hahekõisistki pujakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõ näile viil püssäq hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõ puud! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Angõq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Angõq arq teeda-paaba kuldkari-its!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõq mullõ üts hõpõjupp! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõq muq kätte muna! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Angõq muq tekk jaq muna siiäq, syss lasõ vallalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõq süvväq külälisele! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõq tälle karits kätte! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõq vääreldäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõrpisti tagasihoitmisõs olõssi kimmäle vaia varõmb niitä, selle et suurõs kasunult lämmätäs tä kõik muu haina är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Angõrpist ja harakpütsk kasvi õnnõ peris jõõ perve pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
“Angõ sepä hingeraamat vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Angõ üks tamminõ nui mullõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ani Friedel arvas, et väiku firma trump om tuu, et ei olõ juhtõ, omma juhtivtüütäjä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ani Friedel, kiä om esi ka kõva jahimiis ja hulk pall’o mõtsan, hindas, et hää peremiis om umbõs kolmandikul mõtsast. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ani Friedel kõnõlõs, et mõtsa jaos om kõgõ hullõmb, ku umanik om liinan. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ani Marko opsõ kihäkultuuri ja päält lõpõtamist võtt’ ette mõtsatüüstüse opmisõ maaülikoolin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ani arvasõ, et inemise ei olõ rahul uma eloga ka tuuperäst, et telekast näüdätäs väega pall’o glamuuri. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
A nigu arvudi-as’atundja Hassi Maanus (42) noid herevit päivi miilde tulõtas, andsõ uma tähtsä osa ka timä naanõ Riina, parhillanõ Pikäjärve mõisaherrä Värtoni Relvo ja esieränis tähtsä roll oll’ ütel seoniaoni anonüümses jäänül Valgjärve vanainemisel… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A nigu kõgõ sis, ku nakkat kodominemise mõttit veerütämä, lövvät tuu õigõ kotusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A nigu om ka muu söögikraamiga, om väikul talonigul rassõ ummi viinamarju suurtõ puuti müüki saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A niguq sannalagi jaq säänä, tuu panti jälq madalahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
A niguq võro keele oppajaq, nii usk ka Uma Leht latsi sisse, kuigi naid hiidütävält vähä sünnüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
A nigu sepäq tühält kolahutva alasi pääle, ni jalq juuskvaq timä hahilaq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nigu sõs naane järve veerest kodo õnnõ läts ni naksi kõik teda saldma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nigu ärr asto mant, ni tull mõsa saksal ka himo naase mano saija ni hiile timä ka hinne mano, ni üttel, et kas ma tohe ka vaest su poolõ minnaa, a naane üttel, et milles sõs või I, tuo innõ hüäste kosti, sõs ma võta vasta, ni saks küsse, et miä kosti ma vie ni timä üttel, et tuonu katssada ruublit ni katssada munna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nii ei taipa tutvalõ inemisele tõnõkõrd teregi üteldä! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
A nii jala, mille pääle mulgi kiil ennest upitep, om nõndakavva kanajala, ku kiil ei lää egäpäeväkasutusse. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
A nii kah ei taha, et ku tüü otsa saa, sis ütlet inemisele, et kae no esi, kuis uma perrega toimõ saat. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A niikavva ku Peko makas Petseri liivakoopah, sõs valtsõs Setomaad timä nimel kuningriigipääväl rahva puult valitu' asemik Setomaa ülembsootska. http://www.zetod.ee/set/126
A nii kavval oll`, et ümbre es käänäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
A ni iks sei, ku sa peräkõrd opsi, võti herneterä, koorõ ärr’ sis lõiksi väidsega neländikus ni tsusksi suuhtõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A niimuudu masski ellä' ja mõtõlda', naarda' ja ellä' – taan om võro väke! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
A nii om kõnõldu. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
A niipall’u olli latsõ ka tuul aol targa, et nä umavahel õks murrakut kõnõli. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
A nii poolõ katsanda klassi pääl nakkasõ latsõ asju tõistmuudu kaema. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
A nii puul`tõist aastakka tagasi luudi Põlva maakunna nuuri rahvatandsurühm, kiä võtt` hinele nimes Kagu-Kabujalakõsõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
A niisamatõ, no torrõ ütles, kuis ma ütle: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A nii sikõh oll, nigu timäl kinkõlõgi es tahtu hüvvä tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A niitmine om õnnõ kütte kulutaminõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
A nii tuu peremiis nännü üten voorin uma väist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
- “A niitä saaki-is.“ - “Mis saq toost murõhat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nika kõ käve ristteie pääle, kõ tekk nuid virbe, ku enämb nakka-as käümägi nii väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nikavva tull mõtsast susi ni vei kosilasõ ärrki, ni ku saaja poisi tuli tagasi hannõ ajamast, ni inäb olõ kinna õs kosilast sääl, ni lätsi kodo ni murõhti kõik, et kosilanõ ärr viedi, ni esä, imä, kah murõhti, et kui ülti, ni iks sai kah, noorik nu tuodi kodo, a poig viedi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ni ku esä ärr kuoli, ni tahtugi is tõisil velil minnä vahtma, muudgu ütli õnnõ turakulõ, et mine sa vahtma, ni turak üttel, et ma lää külh, a tekke mullõ sääne nui, miä kümme puuta rassõ um, ni vele tei ka tälle ni sõs võtt turak nuija ni läts kääpä. pääle ni kaib sinnä havva ni istõ hauda vahtma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ni ku viikeskusest olõs veidü, oll meil vaja tetä ka tuu Saatse pansionaat ja parhilla ma` külh aeg-aolt mõtlõ, õt oll` nüid tuud vaja vai. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Animeerit ilmamere kaart. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
A nimäq teiq tii viir’de Riima nimega kõr’dsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nimäq õks võõrduqki hainakuhja päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nimä saiki tuuhu uustõ, kua uus' läts Kiijovahe vällä ja nimä läts, läts ja sai' ka Kiijovahe vällä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A nimä sääl kirotasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nimä ütli, et külh mi hoija, lasõ õi ärr süvvä, ni hoijõ ka nikavva, ku naas naist naitma, ni ütli sõs ka teeda baabaga, et või ei saaja laskö, vaest susi ärr süö, a maido ka iks sünnü üi, vaija iks laskõ saaja minnä, ni läts timä kah ni tull saajaga tagasi, a sõs lindsi hulga hannõ üle saja ni saja rahvas lätsi kõik hannõ takah ajamah, ni jäi mõrsä kosilasõga ütsindä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ani perrel om umma mõtsa 60-70 hektäri ümbre, a suurõmba jao puumatõrjaalist nä ostva kokko. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A ni sullõ siih üldä, syss mul imä opas õks, et valagõ vasta päivä ja nii koh olõi ülekäümist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ani võtiva tüüle ka tervüseviaga inemise: laudu nõst poiss, kiä ei suta tõisi inemiisiga üttegi sõnna kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ankara om Türgü pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin pääle Istanbuli . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ankara
Anku taivaesä, et juudiq inämb üttegi Kristust risti es löönüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Ankõ mullõ kotus kohe tukõq ja kangiga liiguta ma terve ilma paigast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Ankõ õks midägi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
"Anna' mullõ üts pookõno." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Anna Alide Pangi. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Anna Kits (86 a) (RKM II 225, 596 (1) < Sangaste khk, Tagula k, Kaja t – H. Tampere, 1967); tekst: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/10-seelu-seelu-selgembele/
Anna arq, mis sa kotoh ei tiiä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna arq mullõ, miä sa ei tiiä, kotost, syss päset arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna-as inemisile hüä viiega kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna-as tuld es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna egale ütele meheste viina ja ku kalmihe nakkad viima, panõ kats lauki ette ja lasõ häste tassa minnä, et minna ei põrada! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Anna halvalõ sõrm, tä võtt kõ käe. http://www.setomaa.ee/
Anna hindäst teedäq ildampa 16. jaanuaris 2014. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
"Annai kolmõst mintast kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annai maq teile, maq anna toolõ, kiä minno mõs’k’ ja puhas’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna imä lohut’ tütärd nii, nigu mõistsõ: http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Anna jummal hättä, küll hädäle appi saa. http://www.setomaa.ee/
Anna kahõs midä papile, nii ka läts jal ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Anna kimmäle teedä, ku tahat õdagu suidsusanna minna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
"Anna kolmõst mintast!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna kolq laiva ka, minga kodo minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Anna kolq päivä vanõmbitega tevest jättä ja tutvitega." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Anna kõrraldajale ka teedä, ku tahat linnusen ringi kaija. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Annalõ seletedi, et ku timä nägo kihä külest valla võeti, sis läts’ dr. Mõts kõrras tõistõ tarrõ telehvonilõ vastama. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Annami edesi! http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
“Anna, mis sa kotoh ei tiiä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annami sõs näile, miä näil vajja om: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Annami teedä, ku tuu valmis om! http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
"Anna mu hobõsõllõ, ta ei jõvva inäp sukugi, mul um hindal viil jõudu küll." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Anna mulle marju!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Anna mullõ inne süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mullõ ka Jummal-essä nimega raasakõnõ leibä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna mullõ ka pal’to, kleit, kängäq ja kastitäüs kulda kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mullõ ka väiku kroosi täüs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mullõ kirstu täüs hõpõt, kaasõ täüs kulda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Anna mullõ kolq aastakka ellä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna mullõ kost! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mullõ määne tunnistus, syss ma lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna mullõ rist kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mullõ süvvä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna mullõ tsirk ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Anna mullõ tsirk arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna mullõ väidsekest kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Anna mullõ üts vuur suud, syss ma mõsõ valgõ villaq mustas." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna mõõdi rüki!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna naabrile õng! http://www.kylauudis.ee/tag/loomatohter/
Anna naas’ häid tulõmuisi näten uskma, et normaalsõ vällänägemise või hindäle saia külh. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Anna no mullõ seeni võlgu, ku vastanõ leib valmis saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna noq mullõ kiriväq kängä, mis lubasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna noq sääne välk, nigu ynnõ jõvvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna no värehti tulbaga suud kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Anna pagõhõja valla, siih ta piät olõma; jäle tulõva õkva siia." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Anna (38) pallõl’ ilokirurgia api perämädsen hädän – luudus, midä rohilinõ mõttõviis ja Strandbergi Marek päähä määrvä, es olõ timäga sündümisest saadik muud ku jäledüisi tennü. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Anna parembat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Annaq, annaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq hot sandõlõgi midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaqki-is suupalakõistki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq ma_ks tenno jumalallõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Annaq meile hopõn ja kulda üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Annaq mett süvvä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq mullõ hõpõluut’, ma tooga võta liina arq, ynnõ mul hindäl syss inämb ello saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq mullõ höste süvväq, ma tuu arq suq karidsa." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq mullõ ka ris’ti, saa maq ka kodo min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq, mullõ kolq kullast habõnakõist, syss jää tagasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Annaq mu rõivaq arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq nu_ks tenno jumalallõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Annaq poisiq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq puhadaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq puhadaq tunnist!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq puhadaq tunnist aost!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq syss süvväq kaq külälisile! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq sõnomit edesi ja näütäq maailmalõ, et toet Vikipeediät. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
“Annaq süvväq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annaq süämekene meile poolõst! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Annaq tuu, midä ei olõ hallõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq tälle kolm münti, ku tä nii väega taht opmisõst kassu saiaq." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
“Annaq viil korvitäüs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Annaq õks annaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Annaq üts lehm!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Annaq üts vuur' suud, syss ma mõsõ mustaq villaq valgõst." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ann as't tõise jalaga paku pääle joba, ku kukk laul' ja saks ja tõld katteve 20 ku tina tuhka nende silmist. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
“Anna sa sõrmus arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Anna sis mullõ ar!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Anna soo elläi ar mullõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna säläst nilgu rihm kukrust kundsõni.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna süvvä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna ta [see] raha mullõ! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
«Anna teedä, et mu hoolõalonõ Albert Noorhani es saa kuuli minnä 10 skp. (iispäävä) tuuperäst, et pidi uma vele ristjätsile Räpinäle sõitma ja riidi 14. skp kõva (üle 24 kraadi) külmä peräst, minka pallõ rehkendä». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Anna teedä, et mu hoolõalonõ Albert Noorhani es saa puulpäävä, 1. joulukuul s.a. kuuli minnä siitmishädä peräst, mis koolitüü võimatus olõs tennü». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
"Annat mullõ kaq jako, maq anna teile raha kätte." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annat perse teisele sittu', situ' ess' hot' läbi küleluiõ. http://www.setomaa.ee/
Anna tuu, mis maah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna tüüd!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anna veri tagasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anna viil kolmadast aestagast kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Anna viina kah." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
“Anna värehti tulbaga suud ka!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anne, Anne om tuul Kuhi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Anne Pai Põdrala vallast ütel, et Elme kihelkonna sihengi ei ole ühinemisest viil midägi vällä tullu, suurest Mulgi vallast kõnelemede. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Anne Pai ütel viil, et külätiatre kige kehvembe päevä om möödän. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Annel endäl oli ka ää miil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Anneli es piäqkiq plaani väega ullis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Anneli tüü sai ka riigiarhiivi eräavvohinna. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Annelõ, Anne ka kirotas, ma' arki' kaodi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Annelõ ka, Anne ka kuuld. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Anne om lõpõtanuq Tarto Ülikooli eesti ja soomõ-ugri filoloogia ala pääl. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Anne omma kõva kaardimängjä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Annest aga sai perenaine ja eläb täembä päeväni, ku ta-i ole ärä koolu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Anni-ks, tä anni talvõst sinnä tallipoisist. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_19_laul.php
Anniq ka raha Kriisa kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Anniq kellele tsirku!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq nuilõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq näile juvva, mis nimäq tahtsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq näq näile kaq süvvä häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq tälle poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq tälle tuud vett nigu mäke kaq tsiukuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anniq viina villänd juvva. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/36.html
Anniq ütstõõsõlõ suud ja üts läts ütele, tõõnõ tõõsõlõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anni tälle kaq asõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ann kusõs kas säidse päivä ette vai taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ann nakas's körti sel'gä aama, jälle ütel üits: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ann ois 15 ennäst varju ja üits küs'k: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ann om pühä-Maarja imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ann, panõ liha tagasi.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Annu - täl ollu väits, üitskõrd varastanu väedse poodi lavva päält - karanu kõege väedsega ärä tuu hunt. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ann vala’s vaskõ. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Annõlõ tapõtas oinas, viiäs tsässonahe lambalihha ja villu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annõ man jo maka timä noorõmb sõsar Anu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2807
"Annõ nimelist." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Annõpäiv om pääle jakapäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Annõpäävast kuus’ üüdpäivä hiidikeiste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noh tull sovhoos pääle. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A noid asju saa-i umavalitsusjuhi sukugi kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A noid om veidy ja inemise, kiä omma harinu söögikraami poodist ostma, saava esikydsetyt leibä harva kätte. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
A noil om suur hari, nä ei kannata külmä, talvõs näid külmä kätte jättä ei saa. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A noil targel velil läts viel kurambahe süä täüs, et turak sai kuninga väüs, a näile saa as midägi ni naksi nimä jäll nõvvo pidämä, et kuis tälle kurja tetä, a tuo kuninga tütar naas ka toolõ turakulõ ütlemä, et milles sa lasõt velil hinne pääle ni pallo kaivata, ni tuo turak ka sõs läts kuninga manió ni naas kõnõlama, et ma iks tie, miä tie, a mul targa vele jõudva viel inäb tetä, ku ma tie, vett nimä vaalva tamme ladva kokko ni tegevä keriku sinnä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A no inäp hool(i)ta-ai tuust midäge'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A noist kõnõldaski nii, et tuu jäägu mi vahelõ ja tuu jääski õnnõ mi vahelõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
A no kirotas rahvas julgõmbahe ja omma nuu kah nakanu vällä tulõma. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
A no kisk talvõs ja võinu «riigitüü» poolõ kah kaia. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
A no kuis ma näid patta panõ?! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A no käüdäs timäga ümbre halvõmbalõ ku Virumaal kannoga. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
A no las ta ollaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
A no ma olli, ma olli joba võistulüpsil. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Anoma pääle, minkega õlt, hansat või kodoveini tuvvas, tulõ kindlahe panda silt, kohe om kirotõt seeh olõva kraami illos setokiilne nimi. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Anonüümsen araabiakeelitsen käsikirän 12. aastagasaast om kirän, et "Eukleides, Naukratosõ poig, tunnõt nime all "Geomeetri", om vana ao opõtlanõ, peritolo poolõst kreeklanõ, elopaiga perrä süüriäläne, sündünüq Tyrosõn." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
A no oll’ sann üten lihaga lännü ja tull’ pästä kuuri, maia ja mõtsa. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
A noorik kas’t’ leibä, tuu nulganaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noorõl om pall’ast ilusast luudusõst veidü. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A noorõmb poig pan’d’ tälle nii hüä elo, nigu timmä kyik passiti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noorõmb sai ka jõ vierde ni toolõ üttel ka jõgi, et kulla tütrekene, puhasta minno. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A noorõmb sõsar naas kuninga majah hüäste elõma ni vaest parhillaki viel eläs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A noorõmb sõsar oll ka uma kõrra ärr tädi puol ni läts kodo minemä, ni läts üle jõ ilosahe ni hämmääs jalgagi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A noorõmb sõsar võtt kivikese ni kopohut õnnõ ni sai vasitsõ hovõsõ ni vasinõ tõld ni vasinõ pois ka hobõst ajanah, ni hinele ka vasitsõ rõiva sälgä ni vasitsõ kängä jalga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A noorõnaase tütärt võtai kiäki! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noorõ tahtva kävvü ja puhada. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A no peris selge om, et ilmangi ei saa elo saari pääl olõma sääne nigu Karula mäki vaihõl vai Peipsiveere rahvas ellä nii nigu inemise liinun eläse. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
A noq Jummal pant tuu iist trahvist, et vere tõrkmisega piät ti Jumalat pelgämä ja võt’t inemise paljast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noq alasi saa-õs tuud kaq kaiaq, tetti kui sai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
A noq min tuu arq kannõl põrgust! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A, noq olt saq mul käeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A noq sa arq võõrutiq rahva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A no sis naabri taaast oll ka', a naabri taal oll imä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A no tuutmispinnast omma jo musugutsidõ talo väega väiku jago ja seo olõs regionaalpoliitiga kah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
"A no võta' minno." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A no võtt timä päävä tütre ja sai tälle kyikõ külält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
21.00 A nsambli' Lõkõriq ja Ummamuudu. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Ansambli Folkräüss. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Ansambli “Lõkõriq” nimi om folkloorist ja tuu märk lustilist holdómuusikut-laulikut, kiä käü ilolidselt ja süämest lauldõh elämisest elämiste ja tuu üteh nii rõõmu kui illoshallõt ja vii süämid üteh. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Ansambli "Ummamuudu". http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Ansambli Zetod kontsõrt' Munamäel. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Ansambli Zetod kontsõrt Munamäel. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Ansambli ja kapell Vannamuudu. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Ansambli paistus silmä tuu poolõst, et püüne pääl kandvaq nääq maskõ ja kostüüme nink tarvitasõq püroteknikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lordi
Ansambli sai kuulsas tuuga, et käve 2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin laulman Eesti võrokeelist õurolaulu "Tii". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neiok%C3%B5s%C3%B5
Ansamblit juhatas Podekrati Ülle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Ansu kuul ollu kümnes. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Antandis ja Keskriiges . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edim%C3%A4ne_ilmas%C3%B5da
Antant ( inglüse ja prantsusõ keelen Triple Entente ) oll' 1907 . aastagal sõlmit liit Vinnemaa , Prantsusmaa ja Ütiskuningriigi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antant
Antanti riigiq sõdõq Edimädsen ilmasõan Keskriike (noidõ hulgan S'aksamaa ja Austria-Ungari ) vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antant
Antant tugõsi noidõ aladõ annõktiirmist tõisi riike külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Antarktiga om kõgõ külmemb ilmajago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktiga
Antarktiga vai Antarktik om üts kuvvõst ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktiga
Antarktis om üts kuvvõst maisõmaast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktis
Antarktisõ suurus om 13,9 mill'onat kruutkilomiitrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktis
Antigua ja Barbuda (hispaania keelen tähendäs tuu "vana" ja "habõnidõga") om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antigua_ja_Barbuda
Antigua ja Barbuda pääliin om Saint John's . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antigua_ja_Barbuda
Anti kaq tälle syss miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti ka tälle säält myyt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti ker'kohe kuuluta, et vast kiä kuuld, et koh myni meelest nõrk vai, et syss tuu om tuu miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti kolmas päiv, tõõsõq vaimuq lasti vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti kolmas rehk laulatussõrmus tetä, et määne valõtas pruudilõ sääntse peät sa kaq tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti kolq hüdsekeist kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti mehele tii pääl tuud nõvvo, et naane käü tsuragaq, pidä sehvti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti mustaq villaq, et mõsõ valgõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti, mu tõnõ poig, kül ütles, et ma anna odavalõ är, a mul om pääasi, et langaraha tagasi saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Anti noilõ kaq olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti noq käsk laulatussaapaq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti näile kõigilõ tsirguq ravida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti näile nynarätiq ja tõõsõq panniq karmanihe, timä kaq pand karmanni ja lätsiq nemäq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti näile süvväq, lätsiq näq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti peigmehele ja üteldi sis: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Anti pund linnu suki niq präätä niq rõivastki tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti ristivett kerkost egäle ütele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Anti syss laulatusõ päiv tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti süvvä, anti katssada ruublit kätte, niq tulõ jalq arq uma vanamehe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti süvvä arq ja läts lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti süvvä lihha ja terri ja olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti tuud vett viil rahvalõ juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti tuu kätte kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti tälle kaq viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti tälle pallo rahha ja tull timä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti tälle süvvä piimä ja leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti valgõq villaq mustas mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti vana, kolmõ jalaga hopõn kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti üle lavva viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Anti üts mees kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Antoloogia “Tallinnasta pois” Absurdia, Helsinki 2003. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Antropoloogia om inemist ja kultuurõ uurvidõ ütiskunna- ja humanitaartiidüisi ütisnimitüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antropoloogia
Ants, Ints, Miisu, Kati, Kiti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Ants es lupaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Ants inämb ku 60 aastakka tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Ants istus kraavi veeren, küpär peon. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ants jäi magama ja näkk' viil tõsõ unõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Ants kynõl`, kuis ütś väega kõrralik traktorist` Parisalu Väiko-Viirksust oll` tel umal aol ruusa tii pääl lakja ajanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ants kõnel' sedä ja läits jälle oma tiid. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Antsla ja Tsooru valla piiri pääle 1936. aastal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Antsla ja Varstu kandin toimõndaja luudusõ- ja talomiis Pulga Jaan ütel’, et luudusõmärke ja eläjide üllenpidämise perrä oll’ jo süküskuun selge, et varahast külmä talvõ seokõrd ei tulõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Antsla kandin lasti aasta lõpun rekordsusi: tsiajahi aigu tull’ vana esäsusi vällä ja Litsmõtsa külä miis Hommik Tuudu (Tuudo Hommik) lassõ tä maaha. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Antsla kandin suvitaman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Antsla keskkoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Antslalõ lätsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Antsla nimme om edimäst kõrda nimetet 14. aastasaa edeotsan - Antzeni vasall-liina nime all. 1601 vallutivaq ruutslasõq tõisi hulgan ka Antsla liina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Antslan immä kaeman tulõ kah kävvü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Antslan peetäs egä aastaga ka Hauka laatu, kõgõ suurõmbat kaupmiihi kokkotulõkit Eestin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Antsla om muidoki väega teküs kuul, kon tetäs põnõvit asjo. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Antsla om vallasisene liin Antsla vallan Võromaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Antsla sai liinaõigusõ 1938. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Antslast! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Antslast Võrulõ gümnaasiummi kävvü ei saa! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Antsla uma tiidvä, kon ma elä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Antsla är lõpõtama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Ants pand nüüd immise kõige üttesa pojaga rattile ja sõit omma tiid. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ants sõit` umma suurt olümpiasõitu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Ants tiid, kuis hinnäst hoita: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Antsu, armasta sulasta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Antsu_ks armasta sulasta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/16.html
Antsu_ks no armasta sulasta! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/16.html
Ants ütelnu, et ku jumal õnistab, eks sis lää kõrda. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Antu kah üts vasine 17 mõõt. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
A nuil, kinkalõ põlis- ja pühäpuu tõtõstõ kõrda läävä, tulõ «ohvrianni» puuossõ päält hillä-tassa är kraami, selle et puiõ ossa murrusõ inemiisi ohvrikuurma all, esieränis sõs, ku talvõl piäs paks likõ lumi ossõ pääle lammõma. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
A nu kats sõsart latsi ieh ni sai uibu mano, ni äi, ku uibuh olli kullatsõ ubina ni lätsi kaksõma, a ossa nõssi korgõhe üles ni saa as nbimä üttegi kätte, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nu kats sõsart lätsi iks edesi ni oll üts uibu tie veereh, oll kõik ärr sammõldunu, ni üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nu keskmädse q omma q tõistmuudu kui torrõ vai? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A nukõsõ kullõ õs tuost midägi, ni ku esä ärr kuolinaksi nimä väega ul`l`Ii veljõ pilkama, või is sukugi näta anni ka tälle süvvä miä sõi, muidõ lõugalosit ni miä sad /?/ õnnõ, a tüöd pidi iks vaesõkõnõ iks tegemä nigu tsilkõ õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Anu 9 munna ütte kihti ja 8 tõistõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
A nu muudgu ütlõ õnnõ, et kaeh, kas mi naka su peräst ummi kässi kakma, ni lätsi edesi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuo esändä üttigi kullõ õs ni kutsi iks naase ka ette ni ütli, et kas õigõhõ su mies rahha löüse? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuo kats ärr paenu sõamiest lätsi umalõ maalõ ni tõi säält viel pallo suuremba sõaväe üteh, ni tuli jo kuus maailma kuningat seolõ kuningalõ pääle, ni oll jo sääne hädä lijnal, ku inäb tiijä äs kiäki miä tetä, ni kõik ütli, et nu iks õnnõ lijn ärr purutõdas, ni oll kõigil häta, murõht viländ, ni sõs ütel tuo saadavaht jäll umalõ naaselõ, et ma lää jäll liijna ni kae, kas saa vaest mändse tingäkest, a naane kield. et tohe mingu ui, kõgõ rahval um jo ni suur hirm, miä sa nu viel vällä otsma läät, a timä ütel, et ma iks lää, ni sõs ütel timä jäll kah, et mine nu pääle sõs , ni läts timä jäll ristteije pääle ni välgähüt sääl õnnõ ni tull jäll tuo sama hopõn risttiele vällä, ni sõs naksi nimä väega ikma ni murõhtama ütstõsõ kaalah, et nu umm iks meil väega suur hädä ni valu, ni um väega rassõ, a kaego` viel, kuis mi saa kõrda, ni lätsi jäll nimä suurõ räüsäga võõra sõaväe pääle, ni kihoti kõge jõvvuga noid maaha, nigu suur vorrin oll õnnõ, ku /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuo kolm sõamiest oli umalõ maalõ pakku päsnü, ni nuo tõi viel katõvõrra sõtta hinnegaüteh, ni tuli jäll tuo lijna pääle, ni oll jääll rahval väega suur murõh, ni kõik ütli, et miä nu saa, ega nu päsemist inäb ei olõ, tuo kõrra viel pässi ärr, a ega nu kiäki tulõ õi inäb appi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuo latsõ ütli, et olõ õs inne joht õs, a nu tõi tätä üte valgõ kotikõsõ mõtsast kodo, ni ku tou pand lavva pääle, sis miä õnnõ ütles, tuod tulõ kotist vällä, nigu muil ka kelgi olõ õi parembat süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuo vele oli kõrra aigu ärr kuusõh ni sõs ütles tuo turak, et vele, ma taha väega kusõlõ, a vele ütli, et tohe sõkõ, kannaha iks innembä kusõ hätä, a ku kusõlõ nakat, sõs saat kätte, ni uot timä ka kõrra aigu, a sõs jäll tege, et ma inäb ei jovva kannahta, ma õnnõ kusõ, ni kussi ikah, ni juosk ka tuo ossõ piteh hõimu rahvalõ kaala, ni nuokõsõ tõrgahagi tuost, muudgu ütli, et nägä Jumalõ teno, ku lämmind vihmakõst nakas tulõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nuu kana omma peetü puurin seen. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A nuu katõkese mõtli, et panõmi seo pini tälle ullilõ tarrõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A nuu omma kõik är koolnu, kes teivä ja olli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A nuuq oodiq, kuna tuu sääl aidah naanu sarvõ ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nuuq sääl kynõliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nuuq tulli hommogult üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nuur inemine ei taha siin ellä kortõrin, või-olla ämmäga üten! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A nuurus mülläs' iks ummamuudu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
A nu ütli, et kaeh, kas mi õigõ naka sinno puhastama, ni ummi rõivit tsurkma, kaah oll nu määne asi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nu ütli, et kaeh määnest sitta ka viel sinnä vaija um, ni lätsi ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nu ütli, et miä meil tiäga asja um, vett sa piät meid uma elo iga siig kinni a midägi annaai, a tütrek tull õnnõ ni and meile egalõ üttele leiba, ni mi lasi täll minnä, mi teda lää äs putma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A nä ei olõ esi käünü! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
A nä ei olõ seoniaoni vastanu… http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
A näide süämehäädüs lämmistäs minno nii tähti täüs ku ka ilma ütegi täheldä üüse… http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
A näide tribunal jäi äräq ja talomeheq saiq kyik elo ja tervüsega kodo tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
A närtsuq, syss masvaq tuu margi vai pooltõist naglast ja syss pal’lo tuu raha iist saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A nätäl inne 100. sünnüpäivä tervüt’ vanaimä umma tunnõtut latsõlast suurõ häämeelega. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A nä vahisõ kõik aig taivalõ ja andva uma signaali ja ku kull om, sis mindäs puhma ala ja haina sisse, ja ku repän om, sis linnatas üles. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A näüs, ku täppi taa lätt! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A näütüses Võro Räpinä ja Tarto Võnnu murrakidõ vaihõl om väega veidü vaihit, nii et vana Võromaa piir olõ-i säälkandin kukki tähtsä keelepiir. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
A nõuanja oll tõist õpetatõh uma päälae Kalõvipoja har'ke all hoobis paljas hõõrnu'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
A nüüd kõikaig veidemb. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
A nüüd om joba rassõ palukit saiaq, selle et neoq kuradi suurõq mõtsamassinaq lahkva jo kamara äräq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
A nüüd sa kullõ, ku huulitsa pääl läävä q : http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A nüüd tahetas Martin syaväkke võtta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
A nüüd tuust katsandast pääväst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
A nüüd vaimun tagasi välitüülise küüki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
A nüüd zootehnik ja tõsõq tulliva, et miiq ei saaq hobõst pääle, tulõq avita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
A nüüt nõvva koton kah kõigi käest, et kokkolepütüst aost kinni peetäsi,» kõnõl’ Sven. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A nüüt om illos pill kah! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
An’d kolq vitsa, üte tinatsõ, tõõsõ vasitsõ, kolmanda hõpõtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d meele luba ja miq tuu lubaga lät’si mastõrahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d nynarät’i kah, et ku sul esä puul tulõ määne hädä, haaraq soo rät’t väl’lä umma nynna püh’kiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d suurõbile tiidäq, et sään’dse tsuuda ma löüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d tälle süvvä ja sada ruublit rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d vaesõlõ mõõdu vil’jä ja kut’s tuu ka umma par’ti, tek’k’ par’di suurõmbass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d viina ja pöörändusekese piirakut, kiä lät’s timä poolõ pääle kerigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ arq uma hinge halvulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ esäle kätte tuu vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ esä timä viil tõõsõst aestagast kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ hüdseq arq ja pühäs’ peoga aia kokko, oll kaaravihk peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ imäle rõiva kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ jalq punna villu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kolmat kõrd, võt’t joq pütü üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kolq hüst, et vii kodo, pan tarrõ ja saa sullõ kaq kyikõ viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kolq kõrd suud latsõlõ, niq läts miil halõhõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kraami kätte ja esi läts jalq arq nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kuningatütär tälle üle lavva viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ käe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ kälüskile kroositävve, tõõsõ jõi esiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ laiva arq, kullatsõ, hõpõtsõ ja vasitsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mehele, et müü arq, võta sada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mehele hüdseq sälgä ja lätsiq kerkohe ja kellätorni üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mehele kir’ä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mehele kolq kopkat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mehele tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mullõ leeväkandsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mõõdu sorrõ, tõõsõ tuhkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ mõõgaga kässi pite, niq lõigas väidsega sineli siilo peio. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ naaselõ haina, et nah väits, otsi väidsega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ noq joq kullatsõq rõivaq, kullatsõq kängäq, kullatsõ hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ noq perriga pangiq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ omalõ tütrele punna linnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ palakõsõ leibä ja võt’t kätt pite kinni ja vei edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ papp uhjaq Kriisa kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ poisilõ häste tiirahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ punna linnu, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ raha ja varandust ja miis sai peris rikkas mehes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ ristiinemise tütrele punna sorrõ tuha seest vällä soridaq jaq langa perrä aijaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ sada kätte niq esä tiiäi, kohe poja an’d’kiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ syss Iljäle edimält süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ säält Jürile viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ süvvä, ni käs’k’ timä pääd otsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tarõtütrikulõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tekiq tä jalq kätte tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ turakulõ oma tütre ja poolõ riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tälle langakeräkese, et kohe soo eeh lätt, sinnä mine saq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tälle pähütsest, võt’t hindäle jalutsist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tälle tõrva tsääräga tävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tälle tööd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tälle uma tütre naasest ja riigi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ tõõsõs hommogus käsu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ ubina, et mine kodo, lõika poolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ viha kandsuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ võtmõq kätte, et käü kyik tuaq läbi, ütte tuppa ynnõ arq mingu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’d’ võt’mõ ka, et sa sedä karpi inne vallalõ võtkui, ku sa saat kodo, sinnä paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- An’ni ma täl’le tuu kolq ruublit tagasi, et võtaq uma kasuk arq, muido sa jäät talvõst ilma kasukaldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’niq sarakohkva kastorat, et kodoni kolmõ vooriga joogõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti esändile tiidäq, küs’ti koh ti elädeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti kyik’ vaesõlõ mehele, võõdaas midägi ar timä käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti pees’trile rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti pääkar’(u)ssõlõ teedäq, et kari väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti rahvalõ teedäq, et tuul - tuul pühäpääväl saa Taeluvah vihmapallus, et angõq Luhamaa kolka ka teedäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti rahvalõ tiidäq, et sään’e imetego ol’l ja syss naat’i Migulalõ ehitämä ker’kit ja t’s’ässonit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- An’ti tuli timä kät’te, et piäq syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
An’ti tälle leibä ja viis’kümend sin’ti rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A 1 o. Esä all ja emä pääl, viku-vaku vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Aoarvaminõ om ao tsõõrildõ vai õkvajagaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Aoarvamisõ alostusõs om võet nn. Billingeni katastruuf , mink toimumisõ aig om Roodsin viirsavi meetodi perrä aastagalidsõ täpsüsega kimmäs tett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
“A odot, ku tä nii tark oll, ma lää küsü, kunas ma arq koolõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ao edesiminemist tull' näüdädäq pildi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
A oh hätä, külämehel es olõq suurõst varra ja pätiq päti mõtliq, kas varastaq televiisor` vai mobiiltelehvon`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
A oinas oll’ jo harinu õkva minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Ao joosul hoonõ ja ahi kulus ni katskidsõst ahost linnanust tulõkibõnast om tulõkah´o tekkümises küländ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ao joosul märgitäs kõik aig mano iks keerolidsõmbit massinit , miä meid avitasõq: ummõlusmassin , akutrell , moroniitjä , puutri ja tõõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ao joosul om muutunu ka ehitüse materjali. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Ao joosul om suhtuminõ loodusõhõ muutunuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Aokavva ja teedüst saa tast . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ao kestel naksiq kõkkõ õdagupuulkerrä dominiirmä Õuruupa rahvaq, miä vei Ameeriga põlitsidõ rahvidõ alahiitmiseni nink suuri muudatuisini maastikun, eläjide ja kasvõ elon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Ao kestel ommaq rahvaq hindä vaihõl maaq ärq jaganuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ao kestel om tuu, midä meelehaigusõs peetäs, muutunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Aokiri jaetas vana Võromaa latsilõ, kiä lätsi timahava edimäste klassi, kirotas Uma Leht. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Aokirändüsen ilmus edesi nii võro- ku eestikiilsit juttõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Aokirändüsen tüütäjä om aokiränik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aokir%C3%A4nd%C3%BCs
Aokirändüs om pääväkõrraliidsi sündmüisi kotsilõ teedüse korjaminõ, ülekaeminõ, uur'minõ ja edesiandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aokir%C3%A4nd%C3%BCs
Aokiränikkõ Hietaneni Leenat ja Bäckmani Johanit, kiä ommaq ütlenüq, et Eesti läts' Nõvvokogo Liito esiq umast tahtmisõst, om Oksanen võrrõlnuq holokausti eitäjidegaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
A oktoobrikuun õigõ japõrus viil nakas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Aolehen "Uma Leht" ilmunu sannalugusid loe tast . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Aolehin avald` luulõtuisi, lühüjuttõ, tõlkid vene, saksa, soomõ kirotajilt. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Aolehti tä ei tahaq, raadion ütles esiki kyik tähtsämbäq uudissõ äräq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
A ollõ seeh ol’l noid marju, mis tä meresaarõst tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aolugu. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Aolugu, innine elo om kaonu' maa sisse ja tuud kaibva' vällä arheoloogi', a innine elo om ka' laula seeh. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
Aolugu ( kullõq! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aolugu
Aoluku ja filosoofiat jakkus ja õigust om kõgõ ülejäägiga, kogoni plaaditäüs, ku mitte pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Aoluu alal avald' tä raamado "Pildid isamaa sündinud asjust", kon om tarvidanuq pall'o rahvaluulõmatõrjaali. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Aoluu- ja kultuuriluuline ülekaehus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Aoluu joosul oll' tuu kotusõ pääl kats' templit - edimäne templi vai Saalomoni templi ehitedi kümnendäl aastagasaal inne miiq aoarvamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Aoluu joosul om Oulu palanu kokko kümme kõrda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Aoluu joosul om maa, mink kotsilõ om üteld, et sääl elässeq latgaliq, jäänüq pall'o vähämbäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Aoluulidsõ Võromaa ala käüväq parhilladsõq Võro ja Põlva maakund ni osa Valga ja Tarto maakunnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Aoluulidsõlt oll' 13. aastagasaani tarvitusõl araabia tähistü ni 14.-18. aastagasaal vana sunda kiräviis (Aksara Sunda Kuna). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Aoluulidsõlt om kõgõ tähtsämb valitsõmisütsüs Eestin olnuq kihlkund ( muistidsõst aost 1920. aastagidõ alostusõni). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valits%C3%B5mis%C3%BCts%C3%BCs
Aoluulidsõlt ommaq ülikoolihuunõq, pääkerik ja vana kuningaloss jõõst õdagu puul, muust liinast veitse erälde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Aoluulidsõlt tekkü taa hulk, ku otsiti vastust küsümisele, kas kur'al arvol saa ollaq kruutjuurt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Aoluulidsõlt, uma rahva suuh jagunõs Setomaa katõtõistkümnõst nulgast. http://www.zetod.ee/set/126
Aoluuline Võromaa. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Aoluuline ja kultuuriluuline ülekaehus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Aoluulinõ Kar'ala jagonõs järgmäidsis põhiliidsis piirkunnõs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Aoluulinõ aig naas' pääle kirä tarvitusõlõvõtmisõga, tuu juhtu esiq maiõn esiq aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoluulin%C3%B5_aig
Aoluulinõ aig om tuu aig, minkast om kirja pant mälehtüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoluulin%C3%B5_aig
Aoluulinõ liinasüä ummi vanno majjo ja munakiviuulitsidõga om üle elänüq Tõõsõ ilmasõa ja nõvvokogo ao. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Aoluulisõlt jagonõs saar neläs provindsis: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Aoluuoppajal Paeglisõ Ailil saa valmis raamatukõnõ Saru külä aoluust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Aoluu-uurmistüü võit tull’ Võromaalõ Eesti kooliopilaisi aoluu-uurmistöie võistlusõ võitsõ Vahtsõliina gümnaasiumi 11. klassi opilasõ Keiri Hanna tüü «Nõvvokogo-aigsõ tuutmishuunõ Vahtsõliina vallah». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A olõ' õi joht. http://mulje.ee/unitsiga
A olõ-ei elu siin kah peris lill. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
A olõ ei hätä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
A olõ-i lihtsäle niisama, et esihindäst saa kiil selges, tsipakõsõ mängi ja um matõmaatiga selge… http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
A olõ-õiq ynnõ puuq mõtsan olulisõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
A olõõs inäb tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ol’l tuu tähendus, et katlah oll kuum vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A om, Tsõõrikmäe meteoriidikraatri oll tii veereh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
A omal tütrel oll tõrvhius. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ao minnen kattõ tuu külä ärq ja kotust naati kutsma Quebecqkis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
A om ka' külli, midä saa-ai' inäp kaardi pääle panda', om õnnõ pedäjävõso. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A om ka arvat vastapiten ja soovitõt standardkeele põh'as pruukiq tasandunumbat Lõuna-Eesti keskmäst keelekujjo, miä olnu lähkümb umaaolidsõlõ Tarto kiräkeelele vai vähämbält rehkendänü rohkõmb vanan lõunaeesti kiräkeelen vällä kujonuidõ tradits'uunõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
A om ka lustiliidsi juhtumiisi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A om ka mõni hää lõpuga lugu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
A om ka tõnõ puul? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A om proovitu külh peris pall’o. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A om viil võimalik tõist tiid minnä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Ao mõistõt pruukvaq nii religiuun , filosoofia ku luudustiidüseq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aig
A oodaq, ma sinno oppa veidkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A oppaja pässi tunnistusõ kirotamisest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Aost aigu olõ lugõnu ti lehte ka traati müüdä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
Aostaol 9857 (a.d. 1644) um üles tähendet sääne palvõq Võhandu veerest: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Aoteenistüse algus om hirmsa kõigilõ poissõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Aoteenistüsen tundva poisi kõgõ inämb puudust rämps-söögist ja makõst. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Aotiinjil om kõva kõrd, midä tohet tetä ja mink iist saat trahvi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Aotäht om saanu Krystusõ sündumisest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aovaihõn 1870-1913 kasvi SKT inemise kotsilõ Austria-Ungarin keskmädselt 1,45% aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Aoviidüs vai meelelahotus om tegemiseq, midä tetäs aoviitmises, tujo nõstmisõs vai muutmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoviid%C3%BCs
Ao viitest, pikä päävä pidusõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aovöid om 40. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aov%C3%BC%C3%BC
Aovüü om 15 pikkuskraadi lakjunõ ütelt puult tõsõni küündüv "riba" Maakeräl, kon om üts ja sama kelläaig – vüüaig . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aov%C3%BC%C3%BC
Aovüü piiriq lääväq riike vai paikkundõ vaihõliidsi tallituspiire piten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BC%C3%BCaig
A paanika paistus suur’ ollõv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
A paar-kolm tükkü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A paigapäälne võõrastemaja oll täüs ja määnestki tõist võimalust meil taha jäiä es ole. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A paistus, et üts põlinõ juuk om iks unõtusõn, nigu olõs tä nimi nii rassõ vällä üldä, et joba tuuperäst ei tihka kiä timmä inämb vahtsõlõ elolõ herätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
A pall'oq tegeläseq ja kotusõq ommaq yks Võromaalt peri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
A pall’odõl olli vilähinna är fikseeridü ja nimä hääst hinnast ossa es saaki. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
A panni lätsi sanna lae all nii kuumas, õt ku peremiis tõõsõl pääväl lihulõ tõisi puuli nakas' käändmä, sis timä hindä jutu perrä olõ õs alalõ jäänü muud ku kamara ja luu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A papi naane tull umma miest takah otsma, vett timä oll nännü, ku papp Mattora poolõ tull, ni timä näkk ka kui mottoral olli hüä söögi lavva pääl ni imehteli, et kost sullõ ni pallo kõikõ sai, a Mattor üttel, et miä mul nu viga, mul um sääne lehm, kiä nüsmisega and ni pallo piimä, ku katskümmend nakla võidu saa, ni sääne kana, kiä pääväl sada munna luo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A papp vele põhatuhe hõõst, ku midä nii um puttunu, vettt timä veli kõgõ ärr nõvvatõllõs, ni ku mida õnnõ um säänest asja olnu, sõs ütles, et sa piät tuo kandis küsüma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pap’p ol’l k’äunuq haigõ pääl ja tul’l mullõ rep’i pääl vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Aparaadi» leiutajas Helmut hennäst ei piäq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Aparaati, midä pruugitas kujotusõ ülesvõtmisõs, nimitedäs fotokaamõras vai fotoaparaadis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fotokunst
A parhilla saa-i põllu pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Apartheidipoliitikalõ tegi lõpo Mandela Nelsoni presidendisvaliminõ 1994. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Apartheid oll' ammõtlinõ rassõ erälde hoitmisõ poliitiga , midä Lõunõ-Afriga Vabariigin aeti 1948–1994. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
A perakõrra võeti timä sääl kinni ni pessti halusahe, et midä surma sa nu tiet, sa pant iks viel küllä palama, ku muu rahvas kistutasõ, kiä tuod ärr jõud kannahta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A peremees ütel, et neil om sääne asi, et keski ei saa majan magada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
A peremeheldä elläi um kõgõ lindprii, vastutas uma nahakõsõga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A peremiis ütel, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A peremiis ütel, et mul om sääne asi, et keski ei saa majan magada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
A periselt om mul väega hää miil, et ma seod põrmandurõivast tei. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
A periselt om õnnõ puu ja väiku ossakõnõ, miä tuulõ käen liigus,» naari nä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
A pernaasõ syna jäi pääle... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
A perremies kuul`d` ni mõistsõ kõgõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A perremies naarahti õnnõ, tõi tarõst roosa ja naas` häräle vallu andma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A perremies ütel, et olõ õi siih, tiä lubas külh tullä, a tulõ õs muud, ku üts vana sandi tükk, tuod või es koornitsa laskõ ni läts tõnõ rehe mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A perremies ütel, et võe! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A perremies ütel, et või ei võta, Jummal on eski üöses uota, a sant naas väega pallõma et võtkõ kohe nii iöle, mul olõ õi kohegi minnä, ni sulasõ ütli, et ku tahat, sõs tulõ külmä riihte lina tolmu sisse, a muijalõ joht saa ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A peräh tull vanamies noorõmbalõ tütrele ka vasta ni üttel toolõ kah, et tütrekene, pühi ärr mu suu, ni tütrek võtt ka rätti ni pühke suu ni habõna ilosahe ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A peräh tuttu nimä jäll Mikitäga kokku ni küsse; Mikita sõkkõ, kost sa nu ello olt tulnu ni no hüä hobõsõ viel hinele saanu? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A peräkõrd saa as imäb velenaane süämetävvega muud, ku vett tapp uma latsõ ärr ni ku mies kodo tull, sõs läts toolõ ikkõh vasta ni üttel, kaeh, miä su hüä sõsar nu ärr um tennü, nu tapp mu latsegi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A peräkõrra naati jo sääl ka timä pääle kõõrdu kaema jo ku üz`kõrra jäll’ ol`l` küläh, naati sääl süömä ni ülti; Olõsi kül nu vaija külälist ka süömä kutsu, a’ olõ õi siin midä külälise süöki tett ni massa ai katsminegi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A perämidsil aastil om väiko kandlõ mängmise huviliidsi kõgõ mano tulnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
A perämätses jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A perän mõtli, et vast tä arvas’, et korja timä iist mustiga är… http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
"A peränpoolõ naksiq mynõq joba mõtlõma, et või-ollaq elo lätt pikäs, vaja hindäle naada koobitsama." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
A peräst kaonu är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
A peräst nimä kuuliq et tuu külätsura oll olnu kotoh ja syss nimäq mõtliq, et tuu oll ta rehepapp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A perökõrd lõpi liha jo ärr ni viel saa as peräle, ni tahtsõ jo tsirk maaha satta, a sõs lõigas mies oma seere mara ärr ni visas tälle suuhto. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Aphrodite (kreeka keelen Ἀφροδίτη) oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aphrodite
A pia kuoli vana kuningas ärr ni sai poig kuningas, a tull ka täll pia sõttaminek ni läts ärr a kottoh sündü täll nikavva poig, illos kui ago, ni anti ka kuningalõ ka kirä pääl tiedmine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pia peräh tuod sündü naasel poig ni elli nikavva ku säitsetõistkümme ajastaigu vanas sai, ni sõs üttel timä, et mul nu vaija ärr minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A piksel om iks väega võimsa vägi – ku tä kuvvõmeetridse puupinnu nii kõvva maa sisse kinni lei, et noid vällä tõmmada es jõvva, pidi är lõikama… http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
A pikä pääle opsõ är, ega tä ligi es lää, a veere päält võtsõ iks hääd ja parõmbat! http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
A pinikust oll jal' väega rassõ saia. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Api saa jahimiihi seltsist, keskkunnaammõdi jahindusõ as’atundja om külh kolmõ maakunna pääle, a tä mõist üteldä vähämbält tuu inemise nime, kinka asju aruta saa. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Api saavaki innekõkkõ inemise, kiä uma vajahusõ mõistva selgele vällä üteldä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
A piä huugu, mi arõnõmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
A piä nätti ärq et miis om nigu veido poolõ toroga ni lasti timä tulõma. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
A4 plakat , A2 plakat , bussipiätüse plakat . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
A pliidi pääl ei lää vesi jälleki nii kipõlt kuumas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/inne.htm
A poig jäi ello lakõ nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poig, minkperäst sa minno jät’ide õdagudsõ söögildäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poig oll sündünü kuu kukruh, päiv otsa iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poig oll’ kärätänü:lää iks! http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
A poig õks võtt naase ja sai vanahalv naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poig ütel vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A poig üttel, et voi ei ma inne minnä, küsü suurõlt Jumalalt luba, sõs ma lää, ni imä läts ka suurõ Jumala käest luppa küsümä, a suur Jumal üttel, et mine kaksõ mu uibust kol' ubinat ärr ni tuo siijä, ni timä läts ka kaksõma, a saa as, tulõ kirega muud ku heit õnnõ vasta, ni läts imä kodo nigu tull. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A poiss läits valmis saabastega kuningapoja manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A poissmehele viidi sinnä süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poiss näkk timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poiss sais oma teki pääle ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A poiss ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A poiss ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A pois’kõnõ pan’d’ kuningalõ silmi ette uma sineli siilo ja kuningas es näe midägi tuust jälendusest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A poja tulliq kodo ja imä käskse võtta kapist leibä, a näq olliq väega nälätseq ja üts võt’t tsirgu pääluu ja tõõnõ siivoluu ja seiväq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Apolloniusõ teos sai kuulsas, a Eukleidese uma unõhtõdi ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Apoostli ommaq ülnüq, et noil kolmõl pääväl või tullaq viimsepäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aprilli alostusõn nakkas Räpinält umma tiid Umalõ Pidolõ käümä rahvalaul. http://blogs.station.ee/channel/24768
Aprillikuu Uma Pido lauluproovi' ja koondpruuvõ teedüs naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Aprillikuu Uma Pido lauluproovid ja koondproovide info naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Aprilli lõpul vai mai algusõh kaubõldi öütsivana. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
"A prooviq saq kaq visadaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A provva es olõ esi kah suidsusannan käyny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
A provva es olõ esi kah suidsusannan käünü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A pruumi iks võit... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
A pruuvi ju iks võit . http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
A puhkust väega ei mäletä, suvõl ei saa kuigi kuud aigu puhkust võtta. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
A puja veli olikõik üte laisa, viisüs sugugi haina kokko panda, mu rähvas kõik tei tüöd a nimä videli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A punkar` miildü-es ütelegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A putu-us loohvkahe pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A puugil puhas nõna ots ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A puultõist kuud kar’agu ja nüsjä otsmist om olnu tühi vaiv. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
A päitseq naksiq piimä tsilkma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A päiv külh ähvärd tedä tuo iest ärr tappa, a imä tull appi ni naas meelütämä, ni peräkõrd lepü päiv ka ärr ni and tälle mõõga ni kandlõ ka kätte ni saat ärr kodo minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A päivä… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
A päiv ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A pääga tüüliisi meil piakõsõ inämb ei olõ, selle et ajuga inemisele mastas liinan kümme kõrda rohkõmb palka! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
A pääle Milvi Piiri üttegi nuurt tegijät vällä es tulõq ja ilmumadaq jäie ka timä kogo. http://wi.ee/voro/
A pääle jumalateenistüst – sõs külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
A pääle tuo inäb naka as tõist kiäki kannahama ni saadeti tõnõ esandide mant ka ärr kodo, ni jäi tõnõ ni armõtus vaesõs kui inne, ni hullõmbas viel, ni ku tuli Lihavõtõ pühäkese kätte, oodi kõik iks Lihavõtõht, a täl hingel olõ õs suorma terä kotoh, ni saat tõnõ sis naase, latsõ tühjä kõlgusõhe, vett täl oll väega häpe muust rahvast, a esi läts timä mõtsa piteh käümä ni käve, käve pääle õdaguni ilma hinge jüväldä, ni sis sai timä üte lätte mano, säält tõnõ sis võtt vettgi hinele suuhtõ ni esi puhas Jumala poolõ, et ma olõ külh nu kõgõ vaesemp, ku kegägi ilmah olõ õi, A sis tull üts vanamies mõtsast vällä timä mano ni küsse, et miä sa nu toet siih mõtsah ütsinda kah, a tuo ütel vasto, et miä uo nu tetä, vanasõbramies, vett nu pühhi iks piä, a tuo vanamies jäll ütel, et kuis sa nii mõtsah ummi pühhi piät, vett muu pidävä iks küläh, a timä jäll ütel, et miä nu tetä, ku väega vaenõ olt, olõ õi minka külh pitä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääle tuo ku sai tuo naane muu rahva mano ni ärrki iks kõnõli uma mehe raha löüdmise ni naati ka mehe käest perrä kullõma, et määnes tuo raha oll, miä sa löüse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääle tuo läts ka naane kost tarrõ ni haard rõiva üle pää, ni läts mies mano, ni näüdas vanolõ kurälõ, ni küsse, et ütle kua mulk um siih vanõmb, alomanõvai päälmine, a tuokõnõ mõista as kuigi üldä. märke ni märke tõnõ hulga aigu, peräkõrra ütel, et karvanõ iks um vanamb. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääle tuo sai kuningalõ kuulda, et mies oll tagasi tulnu, ni mõõga ni kandlõ ka ärr toonu ni tull timä sõs näid kätte otsma, a mõk karas esihinnest vällä ni lei kuninga pää säälsamah otsast maha, ni sigi kuningas hukatus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääle tuo üöse tull ka vana halv ni vei latsõ ärr, a puuhalo pand asemõlõ, ni üts tsura läts tõsõ tarõ mant tütreku mano ni läts sannast müöda ni kuuld, ku sannah lats ikk, ni kai läbi saina pilu ni näkki, ku oll halva sannah ni oll tõisil lats käeh, ni üts pess iks nissa latsõlõ suuhto, a lats muudgu ikk halusahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääle tuu ol’l veidkest paremb saanu, ku Mikul’ timmä opas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A pääle vaka sõitmise tull kütt ka saja tarõ mano ni küsse umma naist takah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A päält söögi vaija puhadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A päämäne sai vast siin är üteld. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
A pää peremies küsse, kas ti sõs midägi näe es, ni nimä ütli, et tsia karja näi, ni sõs pää /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pää perremies üttel, et nuo nimä iuks oliki, mis ti näid kinni võttaas, vett saa ai teist tuhnäkist midägi, ma lää esi peräh ajama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A pääväkene oodaki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A 20. põimukuul, Eesti umaette riigis saamisõ 20. aastapääväl, sai Vahtsõn-Roosan õkvalt nii uhkõt kuldpulmapitu nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A põnnõv oll′. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
A pühäse jäiq sin’näq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aq edimäne umakiilne leht' omgi niguq oras, miä trügi mullast vällä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Aq inämbüsi tetti õks puupõrmand kambrõllõ, aad'alõq jaq sannalõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq ku tä hüä õnnatu, sõs sai kangõ põrmand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq kõik kirvõtüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq mood'o jäteti õks kats vai kolm palki läve alaq terves. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq mood'o katõti hari nii, et kuq katus joq kõik viimäne valmis oll', sõs kummutõdi kõrd kuusõkoski katusõhar'a üle jaq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq napõst oll' keremb kattaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq nii püssüq nimäq üllen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq peräst sõta es saia tuud kulda kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Aq tetti nii kah, et lavvulõq panti põõnaq pulkõga pääleq jaq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq tetti õks neh napukatussit kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq tsiku peräst nimäq nii tetti, et nuuq vainlasõq saa-õiq ust vallalõ aiaq õiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Aq uss' oll' lukuh ja aknõq kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kira.htm
Aq,vot viinuskit timä ärq es pylga. http://seto.ee/category/jutuq/
- "Ar'aaskuq, (ära usu), tuu om vanatunt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar'a mano tulgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar' harinõt, sõs põrgoh kah hää. http://www.setomaa.ee/
Ar' lõpõs nii - Jumalalõ teno. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Ar' mine, sa' nakat mõtsa minema. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ar' sa' kellegi' 24 ärä ülgü' 25 , et ma' naha päält maaha hiidi 26 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ar' sa kleedkat õnnõ 50 võtku-i 51 , võta tsirk. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ar' sa kohki 99 inämb puhaku-i. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Araabia Liiga (araabia keelen الجامعة العربية' al-Jāmiʻa al-ʻArabiyya), ammõtlidsõlt Araabia Riike Liiga om organisats'uun, kohe kuulussõq Lõunõõdagu- Aasia , Põh'a- ja Põh'ahummogu- Afriga araabiamaaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_Liiga
Araabia autoriq kuulutasõq Eukleidese umas mito tüüd mekaaniga alalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Araabia keele kõrval om pärsiä kiil olnuq tõõnõ tähtsä kirändüs- ja tiidüskiil islamimaailman, innekõkkõ Anatoolian, Kesk-Aasian ja Hindustani puulsaarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Araabia keelest pand' "Elemendiq" ladina kiilde Adelard Bathist 12. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Araabia kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 280 mill'onat inemist põhilidsõlt Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a- Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_kiil
Araabia Ütisemiraadiq om Aasia Lähkü-Hummogumaa riik, mink pääliin om Abu Dhabi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_%C3%9Ctisemiraadiq
Araablase, nuu omma imeliku: suur kere ja väikene pää. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Araablasõq umma islamit nii väega pääle es pressiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Araablasõq vallutiq Sassaniidõ riigi 633-651. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
A raamatust jäi hulga vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
A ragoja ütli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A rahvas pet’iväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A rakakõnõ juusk pääle täl kõrval ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A rakakõnõ juusk täl kõrval ja tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A rapsi om ka kolmõ krooniga kilost müüdü, nii et hind om iks nõsõnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Araucana (luu sinitsit munnõ!), Marán. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A raud uss oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ravvakõnõ iks kullu kõgõ viimätse vähämbäs, nikavva ku jäi jo kiinniravvas veitüs, sis üttel sepp, et saa ai seost inäb kiinnirauda, ma tie kirvõ õnnö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Arboriste Kua iistvõtmisõl võitsõ Orisaarõ staadioni tamm Euruupa aasta puu tiitli 2015. http://blogs.station.ee/channel/24768
Archimedese matõmaatilidsõq kirotusõq olõ-s vanal aol nii tunnõtuq ku timä vällälöüdüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Archimedes ( kreeka keelen Ἀρχιμήδης, u. 287 i.m.a. – u. 212 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka matõmaatik , füüsik , insinör, vällälöüdjä ja tähetiidläne . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Archimedes oll' tõõstanuq, et kerä maht ja pinna suurus om kats kolmandat jako timä ümbre olõva tsilindri umast (tollõ põhjo kah arvõhõ võttõn) ja pidi tuud umas kõgõ tähtsämbäs matõmaatilidsõs saavotusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Archimedes sai hukka Sürakuusa piiramisõ aigu, kui Rooma sõamiis tä ärq tapp', kuigi oll' annõt käsk tedä mitte puttu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Archimedest peetäs vanaao kõgõ suurõmbas ja kõiki aigõ ütes suurõmbas matõmaatikus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
A rebäne läts parsilõ ja susi oll maah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
A rebäne oli kavval: timä käve tuuperäst vällä, et sõs näge timä, kas või ka viil pallu süvvä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
A rekordhaugõ saa es jo är anda. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
A repän kiild ärr, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
A repän parsil tõrgahagi-is16, muudgu ütel õnnõ soelõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
A repän ütel, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
A repän ütel, et ma jäta tiä hüä mehe peräst sullõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Argentina Vabariik ( hispaania keelen República Argentina ) om Lõunõ-Ameeriga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Argentina
“Argnõ noq saq kaq siist innembähe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arheq om elotiidüse perrä rühm eloliidsi , kohe kuuluvaq elolidsõq ommaq umahuisi poolõst rakujüväldä eloliidsi ja rakujüväga eloliidsi vaihõpäälidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arheq
Arhiivi ei olõ viil jõudnu, elo om küländ kipõ… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Arhiivi kogon "Kooliperimüs". http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Arhirei haar'd pää maast üska ja tsässonahe pakku. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Arhirei ka ruttu kerkost vällä ja kunigalõ vasta, noih samuti rõivih, mis kerkoh säläh olli, uma kullanõ küpär kõik pääh, rõiva vai riisa'' kõik pääl, lätt kunigalõ vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Arhirei mõisavalitseja pidä tsässonah pallust, tuvas timäle sõna, õt kunigas tulõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Arhirei sai vasta, kutsõr pidi hobõsõ kinni ja kunigas Johan Hirmsa tul'l rattist maha ja tuu arhirei mõisavalitsõja lätt kunigat teretämä, a kunigas haar'd mõõga vällä, lei mõõgaga arhirejal pää otsast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Arhitekt olli käünü umma tüüd kaeman ja ütelnü puhmidest, et neo ollev väikokodanligu... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Arhitektuurilidsõlt ma midägi pääle ei pressi, a ehitüsliguh mõttõh külh – kuis saanu kimmämb ja parõmb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
A riigi meelest um pind iks pind ja pinna perrä mastas. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
A rikas mies üttel, et ku sa mul jovvat kõiki poimjide takah hüäste ärr kosi ni ärr käändä, ni kuhja panda, sõs ma anna sullõ õdagu süvva ni kol tinga palka kah, a ku õnnõ jovva ai päävaminengut tüöd ärr lõpõta, sõs sua ai sa veli midagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A rikkilõ olõ-iq riiki nii pall'o vaia ku vaesilõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/margo.htm
Ariste Paul sündü 3. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
“A ristesä, kuis ma mõista minnä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ariste tahtsõ, et ma kynõlõs tiäga võro keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
A ristipojal oll joq uma kura süämeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aristophanes ( kreeka keelen Ἀριστοφάνης, u. 456 i.m.a. – u. 386 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka näütekiränik , kiä kirot' komöödijit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aristophanes
Aristoteles ( kreeka keelen Ἀριστοτέλης, 384 i.m.a. – 322 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka filosuuf ja opõtlanõ, Platoni opilanõ ja Aleksandri Suurõ oppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aristoteles
Aristoteles om kutsnu tedä dialektiga vällämärkjäs ja Russelli Bertrand om pidänüq tedä muudsa loogiga alossõpandjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elea_Zenon
"Aritmeerikan" ommaq lahenduisiga märgoq, kon om vaja löüdäq polünomiaalsidõ võrrandidõ süstemi ratsionaalsõq lahendiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ar joq laulatõtu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar jõvvat küländ pallõlda, syss tä või teile viil sään’dse vilä val’mista, määnesst olõi nän’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar kaksakuq muq nabavart! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arke Lihatüüstüse Põlgastõ tsehhi tehnoloog Kurmu Mare Umalõ Lehele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Arkeoloogia ku tiidüs tekkü 19. aastagasaal; sis jaeti muinasaig kivi- , pronksi- ja ravvaaos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arkeoloogia
Arkeoloogia om aoluutiidüse haro, miä uur ainõliidsi aoluulättide perrä ütiskunna vanõmbat minevikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arkeoloogia
Arkeoloogiliidsi ehitüskunsti mälestiisi arvo poolõst om Iraan UNESCO perrä maailman 7. kotussõ pääl. 15 Iraani arkitektuurimälestist om UNESCO maailmaperändi nimekirän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ar lät’s, es saak’i tälle süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Armal iks au häitses. http://www.setomaa.ee/
Armas Jummal, armadsõ meid! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_02_laul.php
Armas Wend (Ödde), et sa nühd Jummala Kirko nink Koggodusse sisse kui temma oige Lulihkminne awwalikkult ollet wastowoetut ja Jummala nink meie eest, ke meie sihn kous olleme, omma Usko tunnistanut, sihs mainitzen minna sind Jummala polest, et sa kindlaste jäht se päle, mis sa ollet towotanut nink Jummalad tennat, ke selgest Armust sind on omma Lapsex teinut, sind sinno Pattust puchtax pessenut, sinno sees sedda ellawa Sanna nink üxiönsax teggewa Usko süttitanut nink kaswatanut, pallu nühd nink ikka, et temma sind sesamma sees kinnitako nink hoidko ja lasko sind wihmselt iggawest Taiwa Römo nink önnistust perrida. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Armas herrä, me õks ei julgõ tarõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Armasjumalat loetas ekka paika. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Armastus om pümme. http://www.setomaa.ee/
Armat Söbbrat, et teie ollete ennese päle wotnut tunnistada sesinnase meie Wenna (Öe) ümberpöhrmissest ülesräkitut Uso-Tunnistussest nink satut Ristmissest; seperrast mainitzen minna teit, et teie weelki truiste tedda aitate hä Nauo öppetamisse nink, kui tarwis on, Meletulletamisse ka, et tema kindlaste jähp sesamma towotut Sähdmisse päle, mis tema pühha Kolmeaino Jummala ka on teinut, et temma ennast hoiap Exituste eest, kuhlko, loeko ja meles peako Jummala tössise Sanna ja saggedaste omma Usko kinnitako Issanda Jesusse Christusse pühha Öchto-Sömenaja ausa Wastowotmisse lebbi ja teniko Jummalad Oigusse nink Pühhastusse sees keike omma Ello Aja, kui Jummal Armo annap ja teie sudate, sihs ütleke üchtlesse Ja. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Armat söbbrat, teile keikille annaxe täda, et se Innimenne, ke meie ees seisap, Jummala Armo ja temma pühha Sanna Wä lebbi on walgustut ja ümberpöhrtut Turki, Paggana nink Judaliste Pimmedussest nink Exitussest (kumma sees temma ei olle üxpeine sündinut, erranis ka seiesadik ellanut) se aino nink tössise Jummala se Issa, Poja nink pühha Waimo pole. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Armeeniä , ammõtlidsõlt Armeeniä Vabariik , om riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Armeeni%C3%A4
Armeeniä pääliin om Jerevan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Armeeni%C3%A4
“Armsa lamba tulkõ kodo!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Armsallõ poisilõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/39.html
“Armsaq veleq, kas te tiiät, misperäst ma vaesest mehest sai ja misperäst ma kuningast maaha sai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Armulaual tarvitõdas õnnõ ütte hapõndamata leibä ja viinamar'amahla . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Armulauda toimõtadas ega kõrd, ku tuu om võimalik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Armulaud om sakrament, midä toimõtadas Jeesuse Krõstusõ surma mälehtüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Armõtu suur, niidüq tävveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar nu vaja võtta! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Ar ol vaja minnä, õks saanu, määne saanu kosilanõ." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ar ol’l jo kynõld kokko, et miq taha võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ar osti, saagõ nu timä vai kurjalõ." http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Arot' katõ Eesti luku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kira.htm
Arotaja arvsi, et tuu, miä saa Setomaa kultuurist, saa selges kümne aastaga peräst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
«Arotimi, kas võtta hobõsõ vai šoti mägiveise, a tõnõpuul arvas’, et võtami iks hobõsõ: saat sadula sälgä visata vai säet saani paika ja viskat hobõsõ vehmride vahele, panõt taosse ja looga kah pääle ja tiit tuu mõnõ tsõõri.» http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Arotuisiga plaanimi lõpuni jouda kell 13.30. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
15.30 Arotuisi kokkovõttõ’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
19.00 – Arotus: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
15.20-15.45 Arotus ja kokkovõttõq, vidäväq Hõrna Aare ja Pajusalu Karl. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Arotust arotamisõ hindä peräst mi siski proovi mitte pitäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Arotusõtarõ ; 21:07 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
13.45 Arotusõ’ kõigi kolmõ teema kottalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Arotõdas, kuimuudu saanu vanal Võromaal vallalõ tetä’ peris umakeelidse ja umameelidse latsiaiarühmä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
“Arq anni mehele.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq häötäs nii perägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq höät' haheq, häöt' arq häräq, küll noq naaq timä arq tapvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Arq jah vihasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq joq naas’ liin käest minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq kaq tappa tohi-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq kattõ, ni arq kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki jal narõ Kriisa targaq vele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki jo pet't'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki kaiõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki kaos mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki kui inemiseq aiq pää segi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arqki tapiq poisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq koolõt, syss suq tähekene juusk kaq maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Arq kuuli.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq käse tappa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq külq jõudsõ hindä pallõlda jal hyndsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq läts kotost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq läts küllä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq neelä, päse tsurakõsõ mano,” a saaki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq nilbõstusõq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq oll kyik mustõnu ja tahmunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq olt minno petnüq printsehha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq ol’l vaija minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq om timä kaq süüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq ostat, havvut esi, saa täkkvars, ku naane ,syss märävars. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq peskuq kassi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq putku, laskõ olla ynnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq puttu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq sa inne näüdäku, ku nimäq näütäseq umma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq sa inne rätti näüdäku, ku nimäq näütäse umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq sa inämb tulgui takah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq seiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq syss angu omma joht mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq sööväq kyik hainakuhja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Arq süüt." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq tahtsõ lõppõq pini pussu kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Arq tei tüü?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq tul’l kodo, niq lats jalq väegaq hüä edimält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Arq tõi külq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arq võtku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arreteeriti Päts ja saadõti S'aksamaalõ kuunduslaagrihe, arvati, et tä iks sekä meid väega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
"Arr oll mädänü, pääliste all ol'l terve." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
“Ar sa inne näüdäku, ku nimäq näütäseq ummi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar sa kleedkat ynnõ võtkui, võta tsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar sa kohki inämb puhakui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar sa kotti kaegui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ar sa laulku-i', muido löüdäs meid siist üles ja' tetäs' sullõ ots." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Ar sa naaku-i40 midä laulma ja mingu-i väl'lä, muido last hindä ar' tappa." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Ar sa orrõ päält maalõ tulgu-i, repän arõ vii." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Ar sa sedä kynõlgui kellelegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar seletet niq opat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arssa tuud pulka kunagi iist arr võtku, ega naasele tuust midägi ülkuij, kost ja kuis ta sullõ om saanu! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Arstil oll väike kirveke, sellega lüüdi tsälk sisse, klaas - pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Arsti mano, kost viga om saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arstimine mitme sugune: otsitas soe jälgi päält lumme, ehk suvitsel ajal muta, mida vie sisse pandas, nink tuoga lat mõstas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Arstimine om ka siih mitme sugune: vihutas pini hannaga, kolm nelapäävä õdangut, ehk pandas lats leeva=mähe ala, nink lastas säält pinil üle karelda - ja tõbi kaovat kui tinatuhka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Arstimise omma siih mitmesugutse: pandas rehitu siug vii sisse, mõstas "siu päält" last, ehk sautedas teda siu kiiga ja tubakuga, vai pestas last selle kepiga, minda siugu om rehitu jne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Arstimises pruugitu ja pruugitas täämbätseni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Arstitiidüse tiidüskund nakaś toimõndama 1960. a. Elektri- ja masinatekniga oppaminõ nakaś pääle 1965. a. Edimäne infoteknoloogia prohvõsri alost' 1990. a. ni 2000. a. asotõti majandustiidüse tiidüskund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Arstitiidüse tiidüskund om Kontinkangasõ alal Oulu ülikooli haigõmaja kõrval. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Arstitiidüs ( ladina keelen ars medicina arstmiskunst) om inemise tervüse kaitsmist ja parandamist, tõpi , näide ärqmäärämist, ärqhoitmist ja ravvi ni eloiä pikendämist uurva tiidüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arstitiid%C3%BCs
Arstitiidüs uur, kuis inemiisi terves tetäq ja näide tervüst hoitaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Arsti ussõ takan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Arst köüt kinni ja and kätte. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Arstmine: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Arstmine om: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Arst naas’ mu pääle rüükmä: midägi oll’ tõistmuudu, ku timä tahtsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Arst pand kah kuppõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Arst` täüt` kaarti ja esit` küsümüisi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Arstõ', kinkast abi om saad, ommava tutva S.-Rõsna külä', miisarst Seenä Käovere om arstmise' sõna' saanu' uma esä Mihale käest. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Arst ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Artiklidõ iist vastutasõq Vikipeediä kirotajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Artiklidõ kirotajaq avaldasõq umaq kirotusõq Vikipeediän GNU Free Documentation License 'i all, miä tähendäst, et naid tekste või vabalt pruukiq ja edesi arõndaq sama litsendsi all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Artiklidõ toimõndamisõga, vahtsidõ artiklidõ kirotamisõga, inemiisile Vikipeediä tutvustamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Artiklin Rahvaq ja hõimuq om mittetävvelik nimekiri maailma rahvist, hõimõst ja muist etniliidsist rühmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaq_ja_h%C3%B5imuq
Artiklin om seletedü sannu palamamineki põhjussit ja antu juhatuisi, kuis palangit är hoita – midä tähele panda nii sanna ehitusligu külle päält kus anna kütmise man. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Artikli päälkiri või tähendäq mitond asja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes
Artikliq, miä egan keelen pidänü olõma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Artikliq pidänü olõma eläväq ja loetavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Artikliq ummaq tah külh kirotõduq võro kiräkeeleh, a lisas toolõ ummaq võro Vikipeediähe väega oodõduq ka seto, mulgi ja tarto keele mõistjidõ umah keeleh kirotõduq artikliq. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Artiklite pilv [-] 12.09.2014 Sihitu jutt Ütspäiv tulli napakas idee, et piäss lõpuss mõne kõnesündi är pruuvma nink mõnele politikaanile vai muule mõttetule venniksele sõnu suhu panema. http://blogs.station.ee/story/107868279/sihitu-jutt.html
Artiklit võit kirotaq egast as'ast, mink kotsilõ om olõman artikli mõnõn entsüklopeediän vai vikipeediän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
"Ar ti tulgu-i2 maalõ orrõ päält, repän arõ vii3." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Ar tulõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar tulõ minnä taalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Artur Adsoni luulõst. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Artur Adsoni nimeline luulõlugõmisvõistlus kuts Sännähe Artur Adson. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Artur Adsoni võrokiilseq luulõtusõq ni lugulauluq ommaq kimmäle suur rikkus võro kirändüse hääsalvõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Artur mäng Zetodõh “Weltmeisteri” akordioniga. http://www.zetod.ee/set/zetod/artur
Arukas inemine ja arukas rahvas nii ei tiiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Arukask om kirotanuq Vele syaluust ja tõisist seto lugulaulõst [30] . http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Aruniidü pääl om tähtsä, et kõik liigi saassi siimne maha jättä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Ar upuus üt’skiq, jalaq ynnõ häm´s’si arq ja lät’s iks liinarahval vihmavarjõ ka jõkõ pit’e alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Aru saiaq joba jutast, õt timä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Arutivaq sis Merca ja Kauksi Ülle et olõ-õi sääntsid laulõ pallo midä kullõlda vai lauldaq uma keeli tahtnu ja nii nakaski lugudõ tõlkmine, tegemine ja lauljide pillimängjide otsmine. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
A ruuht pruukih sai esändäkene arvu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Arva-arva, miä tuu om: päält nigu ulmõraamat, seest nigu aoleht’? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/inne.htm
Arvada 1922. aastakust oll' sulanõ Köstremäel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Arvada, et Eestin oll' halltõbi levinü vähämbält keskaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Arvada, et Mozart tiine hääd rahha ka tandsumuusiga müümisega, midä tä kirot' uman imperiaalsõ kambrõviiesepä ammõdin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Arvada, et Setomaal om suheq loodusõga läbi aigu muutunuq ja nii pall´o, ku ma vannu inemiisi jutõst tiiä, siis sadakond aastakka tagasi, ku rahvast oll´ pall´o, sis kasutõdi õka maalappi ar´q. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvada, et aristokraadiq tahiq tedä tuuperäst, et Vladislausõl oll' veidüq mõjjo aristokraatõ üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Arvada, et nirgi nimme pruugitas eesti keele mõotusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Arvada, et piir om tekkünüq viil viimädse saaviiekümnõ-katõsaa aastaga joosul ni just tõistsugumatsõ usu peräst. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvada, et saajaq tetti rutuga, tuu põh'us võisõ ollaq Anne rasõhus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Arvada, et suurõbaq keskusõq, nigu Verska, Obinitsa ja Meremäe nakasõq liinastuma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvada, et suvõkodosit nakas olõma rohkõp. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvada, et sääne ilm jakkus nika ku jaanipääväni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
Arvada, et tuu oll' Stokesi Henry Kuninga Koolist, kiä pallõl' imäl Isaaci kuuli tagasi saata, et tuu saanuq kooli ärq lõpõtaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Arvada, et täl om tapmisisu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Arvada, et varõsjalas kutsutas tedä tuuperäst, et timä leheq ommaq harolidsõq ku varõssõ jalaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Var%C3%B5sjalg
Arvada, et ülikuul es saaq häste läbi kerikuga ja liinarahvas üliopilaisiga nink tuuperäst koliti ülikuul 1308. a. Coimbrahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Arvada, et Širaz om üle 4000 aastaga vana. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Arvada oll' kiäki lihtsäle pulli tennü. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Arvada om, et sannaragumisest tahetas tetä ka pilte ja võiolla ka mõnt jaku üles filmi – ka tollõs piäs osalise valmis olõma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Arvada om, et sääl kaldõl om olnuq tammik inne kah - sääl om nelli-viis tammõ, minkast paar tükkü ommaq igivanaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvada om, et tuu vana tiidmine ja loodusõ usk toet´ vai tävvend vahtsõst ristiusost tulõnõvit kumbit. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Arvadaq, et erinevält kihlkunnast , es olõq vald kimmäs val'tsõmispiirkund vai -ütsüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Arvadaq, et tuu tetti Seldžuki dünastia aigo monargi Sanjari käso pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Arvadaq, et tä elli uma elo lõponi Širazin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
«Arvada sõs oll’ tuu sild Leoski nime all kirän joba ammust aost, Leoski külä olõ-i jo säält kavvõn,» ütel’ perräküsümise pääle suurõtiiammõdi tiiregistri tallitusõ Võromaa as’atundja Vinni Aivo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Arvada tuuperäst, et nal’a omma rahva siäst kuultu ja üles kirutõdu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Arvada, õt Peko oll´ puust vai vahast ja läts õgal aastagal vahtsõ talo kätte. http://www.zetod.ee/set/126
Arva, et käsitüütunni saa võro keeleh anda, a keemiätunni ei saa: väävelhapõ tulõ määnegi hüdsihapu, midä ütski raamat ei kiroda! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Arva, et seolõ telmisele tulõ timahava ja järgmädsel aastal lissa. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Arva, et üte lövvät! http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Arvami, et omma kats imäst ja üts esä – järgmäne aasta om soeaastat uuta!» muias’ Arvi. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Arvamiisi "Puhastusõ" raamatust om olnuq egäsugutsit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Arvamiisi om kokko kor’at mitmõsugumaidsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Arvamiisi perrä om mulgi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühma Mulgi murrõg. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Arvaminõ, et taplõsõ õnnõ joodigu, om võlss. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Arvamist nii : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
10:45 [1797] Arvamusrubriik: inemene, Luudus ei salli joht tühja kotust rumalus ja ullus oll otsan, Luudus lõi inemese... http://mulje.ee/unitsiga
09:19 [1636] Arvamusrubriik: innovatsioon, Ütspäiv naksi mõtlema, et kas täämpäne aig om õks nii innovatiivne, kui kõneldas ? http://mulje.ee/unitsiga
08:08 (3) [25806] Arvamusrubriik: luusklemisõst..., Laiskleminõ om mõnus. http://mulje.ee/unitsiga
14:48 (3) [32962] Arvamusrubriik: mõtlemine, Tsivilisatsiuun sääd raami, mille piiren mi saami vai olemi võimelise mõtlõma. http://mulje.ee/unitsiga
21:37 [1941] Arvamusrubriik: müüt: iistlane om luudusrahvas, Ja seo om väega kimmas müüt, aga kahjus õnne müüt ta omgi. http://mulje.ee/unitsiga
Arvasõ häste. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Arvata kümne ajasta eest kooli Koigu valla mees Kaarli Küünäl, keda "väümehes" kutsuti, Ta ol´l väega aiglanõ mees olnu,kes inne mitu kõrd tehkse ja puhkse, ku ta midä ette võtt. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Arvata puoltõist tunni aigu läts müöda, sis tull ka vanemb käle suure musta voonaga, kes viel elli, ja tima soe hammaste vaihelt vallale püüdse pästa, kõva siplemise ja rabelemisega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Arvatas, et Hippasos , kiä pütagoorlaisi hulgast vällä visati vai esiq läts', võisõ ollaq tuu tõõstaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvatas, et Iraani rahvaarv stabilisiirüs 2050. a. 105 mill'ona man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Arvatas, et Oulu nimi om peri saami keele sõnast, miä tähendäs üle lahkavat vett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Arvatas, et edimädse kildamängo tekk' 1760. a. paiku Londoni kaarditegejä ja graviirjä Spilsbury John. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Arvatas, et ega kolmas võro miis` um filosuuf, mõtlõja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Arvatas, et irratsionaalsusõ löüdseväq pütagoorlasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvatas, et mongoli vallutuisi käügin tapõti kolm neländikku Iraani kiltmaa elänikest (10-15 mill'onat inemist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Arvatas, et naaq kolm juppi ommaq perit Eukleidese ütest suurõst mekaaniga-alatsõst teossõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Arvatas, et nimi Eger tulõ ungarikeelitsest sõnast égerfa ( lepäpuu ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Arvatas, et nääq olliq tulnuq Volga jõõ ja Uurali mäki vaihõlõ jäävide mõtsatsidõ maiõ päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Arvatas, et tuu katsk tapp' umbõs 75 miljonit inemist, muuhulgan 30-60% Õuruupa inemiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Must_surm
Arvatas, et tuul aol kannaht' Mozart depress'uuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Arvatas, et tä elli 3. aastagasaal m.a.p., umbõs 500 aastakka pääle Eukleidest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvatas, et tä kosus kõgõ parõmbast, kui tä vilätoitu ja lihatoitu ütelisi ja ütteviisi võtt ja hindä mitte loomõst ütsindä ehk lihaga ütsindä ei toidaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Arvatas, et umbõs 2000 inemist tapõti ja üle 100 000 panti vangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Arvatas, et üte veeränd tunni sisen kõik veri ihon ütskõrd süämest läbi om käünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Arvatas niisamatõ, et maa jääs tühäs ja nuu, kiä viil maalõ jäänü, omma õnnõ ütsiku vana ja haigõ inemise. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Arvata vahetus ka haridusosakonnajuhtaja, yks vahtsõnõ maavanõmb luu jälq uma meeskonna, a oppaja piät jäämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Arvate om, et selle pääle võiass kaia imeligult, et olet tõistmuudu. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Arvati arq, et kott om kaonu ja tuu vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arvati, et võro kiilt om kõgõ parõmb oppi umilt vanavanõmbilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Arvati ka, et mulgi vald või maakond saap tulla pallalt sõs, ku kultuurisideme Mulgimaa valdu vahel om tugevembess muutunu. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Arvavad, et na jo eski kuulja omma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Arvi-Antso aavikmõtsa! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/9.html
Arvi Leosk: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Arvi Lepisk. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Arvi esi om 44 aastat jahti pidämän käünü: esä oll’ mõtsavaht ja poiskõnõ oll’ vast kuvvõnõ, ku võeti jahti üten jänest ette ajama. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Arviga (39) söögikotust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Arvi kõnõl’, et ku põdrajahil om Antsla jahtkunna 47st liikmõst 45 kohal, sis tsiajahti tulõ õnnõ 20 ja soejahti vaivalt kümme miist. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Arvis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
Arvis Kiristaja. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Arvokunsti alostus vai elementaarnõ aritmeetiga om matõmaatiga (vai arvokunsti ) kõgõ lihtsämb osa: tuu tegeles naturaalarvõ kokkoarvamisõ , maahaarvamisõ , iskmise ja ärqjagamisõ luuga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunsti_alostus
Arvokunst vai aritmeetiga ( kreeka sõnast αριθμός = arv) om matõmaatiga kõgõ vanõmb ja lihtsämb haro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunst
Arv om abstraktnõ mõistõq, miä näütäs, kupall'o om määntsitki asjo tükü vai hulga perrä. matõmaatikan om arvo mõistõq aoluun lajõmbas lännüq, nii ommaq aopikku tarvitusõlõ võeduq jagoarvoq , kur'aq arvoq, irratsionaalsõq, transtsendentseq ja kompleksarvoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Arv om irratsionaalarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
Arvoq, midä kutsutas Fibonacci arvõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Arvosaamine, et naise omma rumala ja nõrgakese, om aost maaha jäänü. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Arvoteooria alostusõn uuritas tervitarvõ ilma tõisi matõmaatiga harrõ teknikat tarvitamalda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvoteoorian hariligult nulli ei loetaq tüküarvos, matõmaatilidsõn loogikan , hulgateoorian ja puutritiidüsen jälq loetas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCk%C3%BCarv
Arvoteooria om jagonõnuq mitmõs haros, muuhulgan ommaq vällä kujonõnuq analüütiline ja algõbralinõ arvoteooria. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvoteooria om matõmaatiga haro, miä uur arvõ (innekõkkõ tervidearvõ ) umahuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvoteooria puhul tähendäs tuu päämädselt Platonit ja Eukleidest , vastavalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Arvotäht vai nummõr om täht, mink abil positsioonilidsõn arvosüstemin kirotõdas üles arvõ (täpsembält arvosõnno), nii niguq kirätähtiga kirotõdas üles kõnõldu keele sõnno. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvot%C3%A4ht
Arvsimi, et tuud tege Maanteeamet, a lõpus iks pidi vald küläsildi kinni masma! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Arvsõnaq: järgarvuq, põhiarvuq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Arvu joq külq sai, et ta olõi inämb nii määne ynnõ söögitekij. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arvutil um programmõ vaia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriprogramm
Arvuti võtt aigu ja naabrinaasõga käü kõndman. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Arvõga saa tetäq arvolukõ (aritmeetiliidsi opõrats'uunõ): kokkoarvamist , maahaarvamist , iskmist ja ärqjagamist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Arvõ saa üles kirotaq viil komaarvo kujol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ar võttui taad! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Arvõ uurmisõga tegeles matõmaatiga haro arvoteooria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Arvõ või jakaq hulkõhe , midä kutsutas arvovallos vai arvosüstemes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ar´a-ks pei pikä paastu, kul´atõli kolmi päivi. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Ar´a-ks varast, ar´a tä varast hobõsõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Arõndõdiq umma iraani (vai pärsiä) islamit, mitte araabia islamit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Arõnu riigiq ei lasõq ummi hullõ ja sõrataudin liikmide pilte pihta märki, a pandva nääq lihtsält palama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A rüövli keelokinna õs tuod, ni osti Mikitä käest rie ärr ni ütli, et läkeme niisama viel jalksi, nikavva ku ärr väsü, sõs jo istu pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A rüüvlil oll hüä tarõ kyik, rauatsõ väräqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ar’a nii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ar’a peläku, tulõ siiä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
As'a mõtõq om inemiisi umma kaupa ostma meelütäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reklaam
"As'aq, midä nätäs suurõmba nuka all, paistusõq suurõmbaq ja as'aq, midä nätäs vähämbä nuka all, paistusõq vähämbäq, samal aol ku nuuq as'aq, midä nätäs sama nuka all, paistusõq ütesuurõq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
As'aq, miä miiq suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-i, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
As'aq, miä mi suuhtõ võta, saavaq, kui nääq jo esiq vedeläq ehk püdeläq olõ-iq, süle läbi niisutõdus ja sulatõdus, putusõq maitsmisõ närve külge, närviq tallitasõq tundmisõ aiu poolõ, kon mi sõs maust arvo saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
As'aq, miä mi süü, ommaq mitmõsugudsõq ehk mitmõsugutsist jakõst kokko pantuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
As'aq naksiq muutuma illatsõl renessansiaol , teno tollõ, et naati jälq uurma Vana-Kreeka matõmaatikidõ töid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
As'ost, miä haisasõq ehk lõhnasõq, nõsõs alasi üts peenikene nägemäldä toss ehk tolmu pilv üles, miä õhon lakja lagonõs ja hõngu tõmmatõn nõnna tõmbamiq, kon noist väikeisist kibõnist, miä sääl haisutundmisõ naha külge putusõq, haisutundmisõ närv arvo saa, mis hais ehk lõhn om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
A saa ai kuigi minnä, esi vaesõ kinni nigu needitü, ni üttel imä, ega veli muido saa, vaija papp kutsu, vaest tuo löüd nõvvo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A saa as iks turakulõ tuost süüdü midägi, vett pappi saa as iks kostgi kätte ni ütli, et mine tiijä, määne tuo turaku tsorts oll, miä timä lorisi, ni lätsi rahvas jäll kodo minemä, a nuo vele ko jäll tuli kodo ni naksi märkmä, et kost meile nu süvvä saa, vett tõisilõ velile sai puhtillgi süvvä, a turakulõ saa as säält kah, ni sõs naksi nimä ütlemä, et ega veli muido ei saa, ku müüge uma härg ärr ni lätsi nu targa vele müümä ni käve mitmõh turuh ärr, ni kohki aa as tuod härgä ärr müüdüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A saa as iks täsöl kirväst kah, jällki kullu raud iks vähämbas ni sepp ütel, et kerväs um jo veidü, ma tie timäst väidse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A saa as kuki võrra maad, tull üts suur vanamies näile vasta, tuo küsse, et miä käüjä ti olt, sis kõnõli tuolõ ärr, miä hädah minä oli olnu, sis oll tuol nöid hallõ, and näile üte kepi, miä kõikõ tege, miä õnnõ isigi käsk tetä, muudgu ütle õnnõ üts sõna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A saa as muido, ku võtt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A saa ei last avita, ku sa immä avita ei. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
A sa aja õks minijä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A saa õs ummõhtõ puulsuitsonut lihha sanna jättä! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A sa iks kavazõ õi esi midägi, inne ku kõikõ opakõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sa kaibiq mu silmäq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A saks üttel, et olõ õi vika midägi, panõ nimä maaha, ni ku sõs saks lei õnnõ kolm kord kepiga, sõs sai valgõs nigu piima pisu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sa kullõ-õs minno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sakõst arvatas, et tetä saa-i midägi ja joodik jääski juuma, nikani ku hinnäst koolnus juu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A sa lätsi arq alla, niq rikas miis joq rehäs repi päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sama lihtsa om kainõs jäiä, ku hüvvä tegevust lövvät. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
A samapalljo ka kimmäs kingitüs sõprulõ vai sugulaisilõ joulus vai muus aos. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
A sa mullõ piät seletämä kyik, kuis nakkas mänguriist lüümä ja kuis tekk lätt sõitma ja ku taha, jääs saisma kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sanna´ ehitedes iks palgõst ja tegemise man om mõistlik rehkendä vannu ehitüstarkuisiga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
A sant kõnõli uma juttu otsa ni peräkõrd heit risti ette ni üttel: kaeh, kulla velenaane, mull umma ka iks käe, hott sa küll ärr lasi rakko. ni kuningas sai hirmsa kuräs, kui kõike kuulda sai, miä velenaane oll kurja tennü, ni lask tõsõ kinni võtta ni halli huo hanna otsa köüta, sõs aeti nikavva takkah, ku kõik tükkä ärr läts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sant naas väega pelgämä ni jätt süömise maaha ni naas pallõma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sa olõtki liinah sündünü'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A sa peläkui, ma oppa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A saq lubasiq tii veeri pite kävvüq, käü noq syss!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A saq — nigu tsiga." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
A sa vinne kiilt mõistat? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A sa võtaq oma nynarätt, käüt sannah arq ja kaksa neljä palla ja pan tüküq karmanihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sedä ei tohiss pelläte. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
A seeni tek vanamiis hinele suurõ kibotta nulka, kohe kõiksugutsõ kalli pühääsi sisse pand ja esi kibotahe, noidõ taadõ ar pagõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“A see om halvastõ, et teil ei olõ parhilla kedägi perijät.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A see vanamiis selet arq, et las inne käävä tõõsõq arq sannah ja su naane lätt peräh ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A selle, et ma su pääle olli pahaline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A selle, et timäl olõ-õs silmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A selle ma sullõ nii tei, et sullõ ka veidkest saanu, ku sa nii suurõ patu tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A seo aasta oll’ taruvaiku perädü hulga, rekordkogus. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
A seo aasta olõ ma tiihüüvlit õnnõ kolm kõrda nännü. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
A seokõrd oll` kynnõtraadi otsan tõtõstõ täütevkomitee esimiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
A seol haruldasõl omma silmä esimuudu ja esätsel viil perädü suurõ kah: noid lätt vaia imätside löüdmises. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
A seo miis oll’ pikä meelega ja sai ummist vikost iks arvo. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
A seo pilliga olõ kah rahul: taa om maru häste vasta pidänü taalõ kõvalõ vatilõ, midä om mitu aastat saanu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
A seo `raskusõga¿! http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
A seo saa tuust, et mis neläpäivi ja puulpühä õdagidi tüü peräh päivä tetäs, tuu saa siiä! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A seo suvi kiteti Külli Maalehe ja Veinivilla konkursil veinimeistris. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
A siijagu suurembit edusamme saave Eesti riik ja mulgi kiil prilla tetä. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
A siin Reola mõtsa kottal lännü vang rehepapp, et vanapaganad] ajanu kõik vana ägli [äkke] tükü ja luu tükü kõik sinnä riihte, ei olõ olnu ütte söögi laudaki, ei olõ ütte pudelatki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A siin Reola mõtsa kottal lännü vangõr väega rassõs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A siin kats poissmiist elli'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A siin piät eski Kreutzwaldi-kuul kõik suuvja vasta võtma! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Asi jo halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asi joq halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asi lännü parõmbas, ku riik mõnõ kimmä as’a är tege. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Asi läts' viil nii hallõs ärq, et Wolfgangi imä jäi haigõs ja kuuli 23. piimäkuu pääväl 1778 ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Asi muiduki nii lihtsä ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
«Asi nakas’ pääle tuust, et osa latsi kõnõlõs kotun kah võru kiilt,» seletäs oppaja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A sinnä tulliq vanaq kur’aq jõuluõdagu jalq kynõlõma, et koh om elläv vesi, koh kuulu vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sio ilma aigu olõ-õi inäp vägimiihi, mõni kõva miis um viil, miä um, tuu oks olõ-õi inäp vägimiis, sääne, ku vanast vägimehe olli. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Asi olli kõik nii kaua illos, kui nakas kodo tulõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Asi oll olnu nii: http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Asi oll sääntene, et üts noist küündlist, mis provva kirstu man palliva, oll pallo lähkoh kardinilõ. http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Asi olnu tõõnõ, ku koolih antu latsilõ leibä, mitte poodileibä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Asi ol’l sedamuudu, et sin’näq kat’sküm’mend aastakka tagasi, ol’l meil väega suur’ eläjä tõbi, õga päev aet’i eläjit hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asi om halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asi om halv, halv. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Asi om nii, et määndsegi soovitamise ja hoiatamise massa ei midägi, ku üteltpuult om oleman tahtmine osta ja tõselt puult tahtmine müvvä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Asi om nii halv, et joba om mint ka Kanada nahvtaliivu kallalõ, mink man saat tuuta õnnõ vahekõrran 1,5:1. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Asi om sandim, ku inemiisile tetäs peris ümbrus, kon timä piät elämä ja tüüd tegemä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
 Asi om tuun, et rahvas kynõlõs pall´o. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
A sis es ole digiasjandus viil nõnna pallu arenenu ku pirla. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
A sis helist’ Niilo Tiit tagasi, mitu kõrda helist’ ja ma iks kandidiirse, valiti ja no ma siin olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
A sis jäi miis tüüst ilma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
A sis kaivas’ Reet hätä hääle tutvalõ kirätsuralõ Lepaste Aarele ja sai õkvalt tsiko vasta hääd nõvvo: latsi mähkme. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
A siski jääs süäme pääle, ku vana kombõ jäävä täütmäldä… http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
A siski om nätä ja tunda, et vana kombõ nakkasõ häömä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
A siski tä tunnistas, et 11 aasta joosul om olnu aigõ, ku om viinaiso pääle tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
A siski õks teime' üteh, teime' ikka üteh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A siski – ütsjago turistinänni oll tettü hirvesarvest. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A siski üttel ta nii: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
A sis koräs tuo tuha kõ kokko, sai tuod armõtu pallo, sis võtt, pand katstõistkümme anomat täüs, sis läts noisõga merd piteh minemä, ni läts kõrra maad ärr, sis puistas üte anoma tävve ärr vällä, ni tuo pääle tull merest üte pääga halv vällä, tuo ütel et lasku ui umma purru meile pähä, a timä kullõ õs tuost midägi, lask iks viel, ni sis /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis naas` jäll ima kõgõ suuga hagõma, et huduh` kiä nu nii hernit süö, sa tiet hinne jo ilma tios, kas sa sis ummohtõ tiijä äi, et hernit iks seotäs ja` servätäs, ni süvväs! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis näti ka, et mõni kõrra iks um hüä, ku vanno miehi ka um, tetti sis jäll’ säädüs ümbre, et olõ õi vaija vannu ärr’ hüätä, võiva iks nuoka ellä, ku näist muud olõ õi hüvä, sis mõni kõrra kannogi kisitasõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis piät hoolõn olõma, et tukki es jäänü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
A sis pääle tuo inäb kannaha as majarahvas tuod rahha umah majah, et sääne hukatus jo oll, võti sis vei’ tuo paaga raha Kunnimäe suohu ni mati tammõ kannu ala maaha, sääl ol`l´ iks viel mitu aigu kuult, ku tuo raha ol`l` unnanu, et ka kohe ma nu siijä tuodi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis tetti tuud värehtit vai? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A sis tull jumalapallõjal mielde, et anna aigu, vett Essä mullõ ütel, et sa võta tuo mies uma käe pääle perräkaija, vett mul nu vaija minnä kaema, miä timäst un saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis tull’ aig, kos säänest kraami kõik kotusõ täüs sai ja taad meile hoolõga pähä määrmä nakati. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
A sis tull’ appi trehvämine. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A sis tull’ pääle suur sõda… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
A sis viil süidistedes inimest, et temä tulli ja karas vabatahtliguld alla. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
A sis zusati naasele viel õigohe sisse, jätä äs inäb kuigi miest rahulõ, ai nigu uni pääle, muudgu ütle ja ütle, Mõista as sis mies ka muud nõvvo, ku lubas ka üldä, sis sai naasel hüä miel, ütel`et ma õnnõ taha tiedä, mu peräst sa koolõ vai ärr’ kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sis ütekõrraga läts´ süsteem segi ja et meil Lindsi küläh sugulasõq võtsõq kalanime Luts, sis meil võetiq Hõrn. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A sis üts tekk’ pilti, tuu panti maakunnalehte ja päält tuud naati ostma! http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Asi tollen, et tüükotus jäi vabass aprilli lõpun ja kost sa tuud korgõlõ koolitet pedagoogi nii kõrraga võtat. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Asi tundu kahtlanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Asi tükse väega vhilosoovhiliseks kätte ja egä tunni lõpun jõudsemi tõdemuseni, et tuu om rohkem sisetunde asi, kumb artikkel panda. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Asi um hulga keerulidsõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Asi um nii hullus lännü, et üts liinainemisest korgõ ammõtnik kirot’ piaaigu ammõtlikult, et mõtselläi um väärämäldä jõud, kink tettüisi kah’udõ iist kiäki vastust ei kanna. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Asjaosaliisi lahke loaga saava kõik huviliidse seod lukõ: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Asja teiq hullõmbas afgaanõ sõakäügiq ja Širazi valitsõja mäss Nadir-šahhi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Asja tulõ ao pääle vaja, anku-ui asja ilma kätte. http://www.setomaa.ee/
Asjatundjess kutsutu tiatremiis ja poliitik Jaak Allik arvass, et kik latse piass kodukotusse õpetust saama. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Asjo ja avvohinduga avitõdi innembä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Asjo, minka inemiseq olõ-i nõun, piät kah seletämä, a tuu tohtnu-s ollaq artikli põhilinõ sisu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Asju kaq hukas'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asju saat telli ka esi õkva meistri käest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Asklõ pääle arotõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/10.html
Ask om puru, mis tarõst vällä pühit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asku ka veegui kunagi kattõ voori tarõst vällä, muido nakkasõq kanaq kapstit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “As maq loll olõ, et maq nakka hinnäst veregaq määrmä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A soe ja ilvesse jalotasõ külh kodokandin Saalussõn ümbretsõõri. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
A soekõsõ ütli, et saa as mi nu määnestki varsa kätte, vett olõki I õütsi man säänest. ni pühä Jüri jällki üttel, et ku ti versa lovvä äs, ni sõs miuke sööge tuo vahet esi ärr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A soldani lätsi katõkeste kõrtsi ni jõi sääl üts tõsõ võigihna, nikavva, ku sai aig täüs, sõs läts soldan keisri ette, ütteh karmanih sõrmus, tõsõh rätt ni and kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A soldan muudgu võtt rahakõsõ ni naas juomani jõi õtte ajastajaga ütte miljoni ärr, ni tõses ajastaegas inab saa ki’is miljoni viland, ni sai muid sõpru kah juoma, ni tull kolmas ajastaig kätte, ni naas ja raha veitüle minemä, ni naas timä ja musõhtama, et miä nu saa, ni muu naksi nõudma, miä viga, ni timä üttel ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A soldan tull iilse hillokõsi kapist vällä ni läts keisri tütre sängü mano ni naas tuod kõditama, a tuokõne naas tänni, ni soldan karas ruttu jäll kappi tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A soldan üttel, et ma nu teesigi nii, a vett mull um vaija seo püs ärr viija, umalõ hüäle peremehele, a veli, tuod vei ei pettä, ä massa ai petjäs jäämine, a ku ma õnnõ püssü ärr vie, külh ma sõs tagasi tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sos käänd jäll tuo kuninga tütär ette, et seoga ma viel ei olo rahul, et olgu mullo roiva ka ummoldu, ilma mootmalda. a olko pahi parra, ni sos jäll korati koik liina rättsepä kokko, et kes saa ärr tetä kuninga tütrele roiva ilma mootmalda, toolo saa suur mass, sos ütel jäll tuo pois umalo meistrele, et vota sa ärr tuo tüö ka hinne pääle, ni ku sos lätsi suur hulk rättseppi kokko, a kiäki es julgu tuod tüöd hinne pääle votta, a tuo känksepp oll ka sääl ni tuo vott ärr, a ütel, et ma ei sa muido säänest roivast osta, miä sinnä vaija um, ku anko mullo kolm, nelli tuhat ruublit käerahha, vett tuo roivas um poha kallis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Asotõdi vahtsõnõ, riikevaihõlidsõlt tunnistet Iiri riik, mink nimi oll' Iiri Vaba Riik (iiri keelen Saorstát Éireann, inglüse keelen Irish Free State). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
“As papil mett om kaq kotoh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“As saq ka tahat sääntsest?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Assisi Franciscus vai Franciscus Assisist (Giovanni Francesco Bernardone, 1181 vai 1182 - 1226) oll' itaalia usumiis, katoliikligu Frantsiskaani ordo luuja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Assisi_Franciscus
Astrid Saava. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Astrid ütel`, et väiku kooli direktor om hää ollaq, tüüldäjäämisest taha-i tä mõtõldagi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Astsõ kerikust vällä kaema, mis timä mullõ selet’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astsõ ma sis õkvalt sinnä konservipoolka poolõ ja jäi keskpaika, poolka ette saisma. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Astu-ks mi leemelivva mano. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_08_laul.php
Astuq aulavva mano!(Peigmehele.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/25.html
Astuq siist õnnõ julgõhe läbi nii sagõhõhe ku tahat ja saat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Astus, astus, saa joq lõunavarba pääle, ei tulõq söögituujat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astusõq kyigilõ kõrda müüdä mano. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Astu üles Uma Pido pääväprogrammin! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Astõ järve viirt pite ja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ kuningas laulatustõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ kura jalaga tõllast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ paa mano, naas’ ruuga süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõq kyik kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ rutu peräst ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ tarrõ, "Kas kapstaq valmiq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ vaenõ miis sinnä, koh kuulja ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Astõ ümbre sisse tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asuga veegui puid vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sulanõ nakas naardma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sulasõ elo tõõsõ herrä man ol'l pal'lo sitõmb; kogonist niivõrra vilets ja halv, et ta uma mõistmada perremehe mant arr pagõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
A sulasõkosõ lätsi perremehe mano, kõnõli toolõ ärr, et seo sant iks oligi vahtsõnõ Jummal, et kuis timä pühä Pietrega üteh käve, ni sõs seleti perremehele kõ ärr, miä nimä kõnõli ni ütli, et um kirotät üle nurmõ vaesõmehe poig väüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sulasõq es tiiä tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sullõ, hüä Võro veli ja vana innine külänaabri, lää ma nüüd õigõ lähkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
- “A sul olõi rahha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A sul ommaq suurõq habõnaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sul om rassõ umaga kokko saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sul om rassõ vallalõ saia temäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sul õks sepä jõud ja kuras’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Asundusõ ja Tsäpsi algkooliq, Kapõra, Siksälä, Tsiistre, Vana-Saalussõ 7-klassilidseq kooliq ja Vahtsõliina mittetävvelik keskkuul ` ) 610 opilasõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
A surm es tulõ: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Asus Eesti - Läti piiril, üle piiri om Valka liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valga
Asus Talliinast 50 km lõunan, Vigala (Konuvere) jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
A susi haardsõ kõgõ väidsega är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A susi hindä iske tütrikust ja ütel poisilõ, et sa minnu vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A susi karas ka umast kähüsist välla ni naas lambit kinni habima, mia innõ üsigi jõudsõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A susi muidugi sei lihha. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Asut´ tä jo seto laalukoori, vidi toda ümbre Eesti, an´de etendüisi selgeh seto keeleh. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Asutõdi Seto Selts ja Võro Keele ja Kultuuri Fond. http://wi.ee/voro/
A suu kyik klantsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A suumlanõ poim marju, villä sääl lõigatas ja pessetäs: leikataan ja puitaan. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
A suur osa maailma ull’õ läävä söögilisandipuuti ja küsüse vitamiini-antioksüdanti ja masva 60 kapslikõsõ iist 20 eurot. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
A suurõ ettevõttõ palgatüülisel ei tulõ tsirgupoigõ peräst kotussõ vahetaminõ kõnnõ allagi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
A) suurõmbaq püürtüq: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
A suurõmb jago vana Võromaa tatrigukasvatajist kasvata-i tuud müügis. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
A suurõ tulõ ümbre karglõs üts suurdõ sarviga sikk, ja lüö sääl umma tandsu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
«A suur’farmõ liha pidi hüppämä!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
A suvõ jätt tä hindä jaos vabas, et hindä asju nokitsa, pilli mängi ja lähküidsi inemiisiga kuun olõmisõst rõõmu tunda. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
A suvõl ja lühkeist aigu – 50 minotit – saa Urbaniku Mati jutu perrä külh mehitside päält vihmasato ette nätä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
A sys, 1970. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
A sysaraq virisäseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
A syss ku naat’i ris’te otsa pääle tegema, syss lät’s tuu rahvas kyik’ sin’näq summa, naksi tõukõlõmma ja litsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A syss mindä-äs tõõsõlõ elo mano kõrraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sääl kapih oll kramp seeh, minka kaast seost kinni panda, ni soldan läts sinnä kappi sisse ni pand kaasõ kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sääl, koh luidsaski hil’lokõistõ lauda pandi, nuil oll ütstõõsõ pääle nii süä, nigu tõist olnu-us ilmahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sääl, kost arq kis'k' sita, sääl kasvi rügä, nigu maaha oll pant, a tõõsõl muudku valu sinilill oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sääl kõrtsih oll tuo käsiltä kuninga naase veli kõrtsimeheh, vett tuol inäb lää äs kuigi käsi kõrda minemä, vett Jummal teda kuigi inäb õnnista as, ni timä häot kõgõ elo elamise ärr, ni läts ärr kõrtsi elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sääl maal tul`l` pia suur hädä kätte, mitu suvvõ järgipitteh läz` viimäne vilä peotäüs hukka, saa as kelle inäb seemendgi tagasi, nikavva iks eleti, ku viel mõnõl vanna varra ol`l`, a peräkõrd lõpi kõik ärr’, sis tul`l` rahval sääne hädä kätte, ku kuoli inemiisi nälgä, nigu kõik tie veere’ oli kuoljit täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sääl oll liinah üts vassil Plassimoi, hullu vaimuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sääl om jälki mitmõl puul erämõts ja sildi vällän, et piät umanikuga kokko kõnõlõma, ku tahat mõtsa minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
A sääl oosih olõ-õs inäp kedagi, ku sõavägi sinna lats, rüüvli ol´l amki ja munõst tõõsõst oosõst väläh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A sääl oosõh maa pääl maatõh jäi haigõst ja kuuli ar. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A sääl pingi pääl oll pangiga vesi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sääl timä jäll koput kivikeist ni kattõ säälsamah tõld ni hobusõ ni sai tälle hinele ka jäll vana rõiva sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A säält tiinä jo täntäs, et kae vele ka õnnõ lätt katla parhilla käest maaha, jovva ai ma inäb kuigi hoita ni sattõ ka katla maaha noilõ hõimurahvalõ pääle, ni noukõsõ ka oll heitü viimäne armõtuhe ärr, ni pani kõik kaksõma, et võeh ni inäb olõ õi hüvvä luku, ku jo suuri tükä lastas ni naksi kõik uma kodo poolõ lahksõma, a ütel /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A säält tuo lell iks nakas viel inäb väitama, kuis kuigi tuo raha mano saasi, ni timäkene ka midägi muud, ku ainult tuo saibaga õnnõ ni tapp ärrki tuo lellä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sääl ull ristiinemise tütär ka saanu vannohalvo sekkä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A sääl vana halva puol oll üts ristiinemine kah, tuo oll kassis ärr isit, ni tuo kuuld kõik ärr, miä vana halv kõnõli, ni tuo juosk ka ruttu kuninga puja mano ni kõnõli toolõ ärr, et sa võta minno ka üteh, ku siist minemä läät, muido saa ai ütsindä hüäste minnä, a ma võta halva käest kolm asja ka üteh, ku ärr lää, võta üte taho ni üte räti ni hara, sõs päse mi ärr seo maa seest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A säändse lihtsa inemise pilguga kaia läävä nä muiduki kõge inämb kokko Austraalia ja Melaneesia perisrahvaga. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A säändside juppõ pääl, kon luuduskaitsjidõ tiidmise perrä om nätt rohunepi mängu ja kasussõ mõnõ harva käpälise, mink siimne ildamb valmis saava, om kuupäiv iks 10. hainakuu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
A säändsit pükse ostõtas külh: näid om esiki Saksamaalõ lännü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A sääne asi ei tuu leibä lavva pääle? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
A sääne kaemine om hindä petmine. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
A säänest üleüldist kokkovõtmist Setomaa loodusõ kotsilõ olõ-i ma kohkilt kotsilt silmänüq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A sõaväest oll’ iks kassu kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Asõmakaejaq käveq iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asõmallõ sinnä tõrdehe, koh nuu ua ja herne ja villa olli, olli viha lehese roobidu [roobitsetud], sinnä kannedu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Asõma pääle panti vereväst langast rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asõmõ kasijalõ kaq pandas rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asõmõlõ pääle katõtas poisilõ pallai, naistõrahvalõ puul liniket. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sõnno esi ei mõtlõ vällä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Asõ ol'l Karnileil jo val'mis. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Asõ ol’l Karnileil jo val’mis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Asõrbaidžaani pääliin om Bakuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/As%C3%B5rbaid%C5%BEaan
Asõrbaidžaan vai Asõrbaidžaani Vabariik om riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/As%C3%B5rbaid%C5%BEaan
A sõs 1785. a. lõpo paiku tuu asi jälq muutu: tä kirota-s inämb regulaarsõlt klavõrikontserte, a naas' üten libretisti da ponte Lorenzoga oopõrit kirotama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
A sõsar kai aknast vällä, tundsõ uma vele ärr, ni ütel et peläku ui, tulõ iks tarrõ heidü üi ma joht ärr, ni tull ka jäll tarrõ ni sei ni jõi sääl, miä hing hüäs võtt, ni magasi timä jäll tuo üö ärr, ni tuo sõsar pand timä tsulänahe patjo sisse magama, inäb es isi nõglas, es midägi, ni ku sai üö müöda, sai hummok, ni tull jäll kuninga neitsu sinnä ni ütel, et ega päävä näi ma kuninga poiga, a täämbä õnnõ es näe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõsar ütel, et ka velekene, ma tiijä äi midägi, ma olõ õi ütegi tapnu ni olõ vaga, a miä nu velel õigõ tettä, käe sai nu maaha lüödus, ega nu tagasi inäb saa ai, ni naas sõsar pallõma, et köüdä mullõ neo käe rätiga sälga, sõs umma nimä mul /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõsar üttel, et miä ma õigõ lää, mul um kottoh eski mühk pirda ni külümüt küündlid palota. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõsar üttel, et või ei ma minna, mul umma vele kodo uota, a tikõ tütär üttel, et tulõ õi ni viel ni pia, läke õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs helist’ alt putkast valvur Vasja, et tull’ hoobis kolhoosi pääagronuum Kommer uma vana musta Volgaga, tuu parandaminõ oll’ poolõlõ ja summutaja alt är… http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
A sõs joud' kass' üte lossi mano, kon elli üts suur kolask' võhl , kiä mõist' hinnäst määntses taht eläjäs muutaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
A sõs jäll iske tütrek hinne ni mehe inemises, ni lätsi nikavva, ku sai tsura kodo, ni läts tsura tarrõ minemä ni tütrek jäi sendsehe maaha ni üttel, et ku sa tarrõ läät, sõs sa anna noilõ kõigilõ kätt, kiä su aigu emma sündünu, a kiä peräh umma sündünü, moile angu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs käsk timä keisril ka nii tettä, et tuo ka ilosas saasi, ni tuo tekk ka nii, a midä, tütrek inäb tiekinä õs tedä ello, jätki nii, a turaku vele võtt tõnõ, ragi kõ tükkä, sõrmõ suurutsis raasakõsis, ni perah tsiuk kuolu ni elävä viega, sõs sai turakust poha illos ni kärmas pois, kiä kõigist muist üle käve, ni sai tsurast keisri ni võtt tuosama tütreku ärr ni naksi poha hüäste elämä, ni eläse täämbätse päävani viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs läts esa otsma, ni sai jäll väikeste tarõkõistõ, sääl ahi küttü ni läts asä ka aho taadä, ni jäll kuuld, ku sõit üts ussõ ette nigu tümmä õnnõ ni tull jäll tarrõ ni lei kannõlt ni laul: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs läts jo täll elo kapih halvas, ni timä võtt pillil seest ketti vallalõ ni inäb mängigis pill. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs naas naane väega pelgamä ni tull tõnõ hillä üles ni tahtsõ ärr minnä, a mies heräsi üles ni nõusõ, et kohes sa läät, naane üttel, et ma lää kusõlõ õnnõ, ni taha as mies kuigi laskõ, a naane jätä äs peri, ni peräkõrd võtt mies ni köüt uma vüö naase jala külge, a tõsõ otsa võtt hinele kätte ni sõs lask naase minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs nakas ka pääle noil tõisil velil süä täüs tulõma, et ka määnesita ratas sai kuninga väümehes, a ka mi es saa, ni naksi ka kuningalõ timä pääle kaibusilõ et mi veli ütel, et kas seo särptitsa putsaj ka määne asi um, ma tuo viel särptitsa hinne ka ärr, ni kuningas ka and tälle sõna kätte, et su olt lubanu särptitsa ärr tuvva, ka nu õnnõ olkõ tiä mullõ tuod. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs naksi tuo pääle kõik tahvas naardma ni ütli, et taal naasel olõ õi inäb määnestgi õigõt juttu, ta muudgu aja vanna tsossi, ni naati naist naardma õnnõ timä jutto pääle, a miest inäb putu us kiäki, ni tuo mies oll nikavva tuo raha ärr käknü uma tiiju ala, nu säält iks võtt tedä veitsi viisi, kohe vaija oll, a tuole naaselõ näüdä äs kunagi, ni sai toolõ mehele elo otsani tuod rahha kuluta, nigu kunagi puudus tulõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs nii hull es olõ. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
A sõs pahosi veli ka väega ärr, ni tahtsõ sõsart otsani ärr tappa, hott tuo külh väega pallõl, et tima olõ õi tuod tennü, a peräkord ragi tõsõl käe maha ni ai umast majast vällä, a käe köüt rätiga tälle kaala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs pand’ üts mutt mõtsan mu pääle hirmsahe rüükmä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
A sõs paugahti mies naardma, ni ütel, et nu sõs um külh jutt, ku mu naane um kõnõlnu, tuo jutt um ju nigu sae sitmine, tuo aja jo vaihõl vanna ahka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs prat näi, ku viil üts mõtsk võsast vällä karas, vitsa käeh. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
A sõs pääle tuo oll tuo maa kuningas uma tütre pandnu klaasitsõ mäe otsa, oll klaasitsõ mäe tennü ni ütli, et kiä sinnä saa mano, toolõ saa kuninga tütär naases, a kiäki es saa, a ku sõs tuo ull veli tull ka uma hobõsõga jalga kaema ni sõit kolmadasa mäke ärr nigu hunn, a sõs käänd jäll ümbre, ni kõik rahvas kai tõist, et määnes nu ta mies sääne um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs timä linnas tõsõle vellele looga küüste ni laul sääl ka niisama, a tuo inäb lüü üs, üttel õnnõ: kõss, kõss nu tsirgukõnõ, ni läts jäll tsirk tõsõ vele looga küüste ni käve kõiki veljo manni laul kõigilõ niisama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull essä vällä, ni hõigas, et kos mul tuo kuol um, timä inäb olõ õi kolm ajastaiga mullõ midgi lähatanu, ni kutsuti kuol ette ni naati küsümä, et miä sa tei seo aig, ni timä ütel, et ma kõgõ rai nuori tammi ni keskmätsi ni vanno, vett mullõ oll nii sõna ant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull kuninga poig kah aida, tuo oll nännö 1) tumm , ni käve aida piteh, ni löüse, et puol ubinat ärr oll haugat, ni naas takah otsmah, kiä aijah um ni naas hinnehe kõnõlõma, a ku tütreku näkk, sai timäl väega hüä miel ni naas otsani kõnõlama, ni nõuse, kost tütrek sinna saanu ni tuo kõnõli, a sõs vei kuninga poig tõsõ tarrõ ni sääl anti tälle tõsõ rõiva sälga, a kõigil sai nigu lein ja lihavõte, kui näi, et kuninga poig kõnõli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull mehele viel mielde, et timä oll õkva tuolaiga kõrtsih jälehehe muidõga tülüh olnu ni nikavva kävegi vana halv naase man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull naane ka loo päält ärr ni läts tarrõ, ni tõse õdagu viel tull uma peris mies kodo, ni kõneli toolo ärr, miä hädäh timä oll olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Asõs tull perremies tarrõ ni üttel õnnõ niisama nariperäst: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull sääl lijnah rahval suur murõhis pääle, ku võõra maa sest tuli kolm kuningat kõik tuo maa kuninga pääle, ni oll jo sääl maa rahval väega suur hädä, et tiijaki ii, miä nu saa, ni oll jo kõik lijn musta rõivastäga kinni katõt, kõik rahvas ikki murõhti, ni sõs ütles tuo saadavaht umalõ naaselõ, et ma lää ka vällä, kae kost midä veidikese tüöd haarus, vaest saa mõnõ pindre luvva, anda määne katskümmend tingä, tuo ka hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs tull üts mies tälle mano ni ütel, et külämies, mis kõnõlat, ni tuo mies ütel, et minä kõnõla, et mul ei olõ kohki ellä, et mu maja um ärr häönü, ni tuo jäll ütel, et tulõ mu mano sulasõs, ma anna sullõ palka, miä sa õnnõ tahat, ni süök um hüä ni tüö um kerge. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«A sõs tull’ iuroliidu okupant ja kiilse är!» selet’ miis pahatsõlõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
A sõs tull’ ja ütel’, et oh – jahihuuao vallategemine! http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
A sõs tundsõ, et neo omma juurõ, tan lindasõ vanaimä ja vanaesä hing ja hõng. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
A sõs tõsõl pääväl jäll läts tuo turak kütmä, ni oll sääl vana imä, tuo läts ka mõtsa tattõ otsma ni jäi jalga piteh tsirgu kieli sisse, a tuo /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs võtt naane üöse tulõ üles ni kai kõrvalõ, ni näkk et ilos valgõ saks ilosig rõivih magasi kõrval. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs võtt velenaane häos ni tapp hobõsõ ärr ni jällki üttel sõsarõ tennü üs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Asõsõnaq maq, saq, tä, miiq, tiiq, nimäq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
A sõs ütel jäll tuo perremies, et kaeh, ei saa sa nu kätte, umma poiga viel, tulõ ajastaga peräst jäll perrä, Sõs läts timä ka ärr ni tull ajastaga peräst jäll tuodsamma tied piteh, ni sõs tulõ lindäs tälle parts vasta /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs ütel kokk, et ärr kulusi raha tingä kah, ni naane võtt and sada ruublit ka viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs üteltuo perremies, et sa olt õigõhe külh ärr tundu, et nu piä ma su puja ärr andma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs ütel tälle mies, et ka nu olt must ilma, nu saäi sa inäb midägi, vett neo umma mõlõmba ütehilma sündünü, a sa jõvva as õigust ärr üldä ni saa as ka vanalõ halvalõ tuost, lõpõt uma rahakarbi ni saa as mehest ka iks üttigi jaka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A sõs üttel pää peremies, et seo um iks kõik noorõmba tütre nõuu olnu, ni pahosi pöhatuhe tütrepääle ärr, ni üttel tütrek tsuralõ et saa ai nii midägi, läke ärr pakku, et sa mine võta tallist kõgõ halvõmb hoppõn ni ma panõ nikavva hinne rõivilõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Asõ tetti tälle külepinigi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A sõtta vaija õks minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A süä tsilku iks verd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
A süümist sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
As’a läävä parõmbas, a inemise tulõva iks väega vaivalidsõlt maalõ elämä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
As’a säsü om lihtsä. http://www.purilend.ee/node/3125
As’a tege rassõmbas tuu, et hani jalotas säälsaman, lumbi pääl omma pardsi, puurin omma vuti, koskil mar’a-aian puhmõ all pidävät faasani kah olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
As’aõigusõ säädüse perrä um mõtselläi peremeheldä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
At't timä kaq rehe üles, pan'd' õkka nulka vihu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A taa as’a tekk’ üts suupillimängjä Suurmetsa Väino mullõ kümne minodiga selges,» selet’ Henrik, kiä parhilla opp Põlva muusigakoolin lisas lõõdsalõ ka kitrat. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
A taa ei tähendä, et 1965. aastagal sündünü tiatrinaanõ umma esivanõmbide kanti põlanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
A taa kraam, mis Eestih müvväs, ollõv kah «määnegi iurotsolk», mitte õuka. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
A taa om väärt riist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
A ta esi olnu üts lumivalgõ miis, kellel küünäl üteh käeh, nui tõõsõh käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A tagasi tulla om väega hää. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
A taha as joht tuo naane kuigi jäijä, a päse es ka kohegi, pidi iks jäämä, ni läts tuo mies küllä a raaskõsõ ao peräst tull tagasi,ütel, et kullä naasekõnõ, nu um hädää hukah, raudvasardõga sõda um väläh, ni edeots um jo küläh, küll tulõva pia siijä kah, a miä nu saa, kohes ma nu su ärr käkisi, ega mul nu muist kaiho olõ õi, ku sust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tahtnu iks PRIA abiga kõrraligu köögi tetä, selle et mi kandin om hulga väiksit tuutjit, kes omma sammamuudu hädän. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A tahtu us pal`l`o kell viijä, iks käkiti niisama kohe sai, keldrihe kja kuopa sisse, viin ni riista’ ärr’, mõnõ oli viinapiize’ tolli sita ala pandnu.**) A kink pääle kaivati, et tuol um viina vai riisto kotoh, sinnä läz` sis` mõisavalizus läbi oz`ma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A talo om talo. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
A talvõl hää les’o pääl, suvõl hää moro pääl – kül seto naase sõna suuhu pandva seen’ kon’ süük ahoh küdsäs vai tulõ pääl podisõs. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
"A ta mõrtsukas arq te niild." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A targaq veleq kaupliq, kaupliq, kooni arqki häädüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tarkus om sõski üts: ku ti kõik tõsõ Andsipi valitsusõ puult soetõdu vaksiiniga tsiagripi vasta pritsman käveti, tuudaigu istsõ ma rahuligult koton. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
A tastsamast Vahtsõst-Kuustõst saadi mõnõ aastaga tagasi kätte Eesti rekord-karp, kaaldsõ 18,5 kg! http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
A tatrik kasus jo meil kah: uursõ, midä vana Võromaa tatrigukasvataja tuuga tegevä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
A tatt kasvi ka mõnõ pääväga nii suurõs ja lihavas, nigu kõigõ suurõmba mehe kaapküpär. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
A tatt ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
A teeda keeleotsakõnõ oll sadanu ka mii sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ateena olümpiämängõst ossa umbõs 40 Eesti sportlast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Ateena om Kreeka pääliin nink kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ateena
A tee pääl tulnu õnnõtus: üte kivi otsah lännu koorma ümbre, kirst laonu ärr ja naane istnu üles. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
A tegelikult näütäs seo maastikumaal, olko Lääne vai Hiina oma ütte ja tõist inemiisin geneetiliselt olevist miildimuisist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
A tema pallel nikavva, ku läts ka tungõl häitsemä ni sai jäll viega hüä miel ni läts edesi minemä, ni sai jäll sinnä kottalõ uja vierde, koh inne käe ärr katte, a nu astõ õnnõ säält, ni löüse jäll käe oja veereh ollõv, ni kumard õnnõ kässi mano, ni kasvi käe otsa ni sai otsani terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A temä es ütle, syss es tiiä midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tiatrit tege tä uma huvist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A tie pääl puttu tälle tõnõ mies vasta, tuol oll siidi kuorma pääl, ni sõs lätsi nimä tuoga jutalõ ni naksi poonõtama, et kua kuorma inämb mass, ni peräkõrra ütli, et kaegõ kiä jõud tõsõ kuorma ümbre ärr kallada, toolõ saa tuo tõsõ kuorma, ni sõs lätsi nimä kaldama, ni tuo turak veli kallas ka siidi kuorma hupsti ümbre, olõ õs täl suurembat hükämist vaijagi, a tuo kaupmies küll kungõli pääle tuo aho kuorma ümbre, ni tougas ja tõmmas tõist, a jovva as tuod aho kuormat paigastgi ärr hõlõta, ni jäi tuo turaku kuorma ümbre /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tie veereh naas mõtsah kägo kuukma, ni naas mies ütlemä, et võijah, kuulõ, Jumal kuts minno kodo, ma inäb või õo olla, ma pia kutsuh minemä, ni heit hinne habõsõ sälast maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tiidmiisi pall’und es olõ. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
A tiidmist saa taastki hirmsast luust. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
A tii pääl toivõrdu nii pallo arq, et es lää viil kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tii pääl vali tuo imelise roho pudela maalõ, kost silmä näteh üts pikk, pikk puu, pilvini ja päält pilvi välja kasvi, esi hall ja valgõ, kui pleegit lina kolga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
A tiit taotlusõ är – ja ei saaki rahha! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
A tikõ tütär iks meelüt, et läke nu, a kass jäll aho otsast kield, et ärr mingu ui, et sääl umma süvä havva läve all, kuuma kivi ahoh, kieb vesi kottoh, sinnä sa sisse tõgatat, vaga veri vaivatas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tikõ tütär, iks üttel, et lööge tälle tikõ viletsäle, et timä muudku tsorts õnnõ, a vele inäb lüü üs, ni inäb anna as kostigi tälle, ütli, et mi taha kullõlda, miä tu tsirk kõvõlas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tikõ tütär tekk hinne ka sõsarõ näolitses ni läts timä asõmõlõ, velje kodo uotma. ni tuli ka vele kodo ni timä läts moro pääle vasta ni vele mõtli uma sõsarõ ollõv ni naksi kosti andma, ni anni ka jo vanõmb veli ni tuo järgmäne uma kosti ärr, a sõs linnas tsirgukõnõ vanmbalõ velele looga küüste ni laul sääl: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tikõ tütär üttel, et tiijä äi, kuna nu tulõva, tulõ ikk sõbrakõnõ mi poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tikõ tütär üttel, et tulõ õi viel, läke õnnõ, ni nakas jo sõsar minema, a kass iks laul et mingu ui, ni tikõ tütär haard ni tsusas kassil kõrva kah ärr, ni läts kodo ni kitt imäle, et nu ma tsusksi tikõ viletsal kõrva ka ärr timä ka laul tütrekule ette, et süva havva omma läve all, kuuma kivi ahoh kieb vesi katlah, ni lasõ õi timäl tulla, ni imä kitt kah perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tima iks naas paha halusahe kutsma, et läke iks, ni sõsar tahtsõ ka jo minnä, a kass jäll /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tima naane koras jäll nu tüku kõik ilosahe kokku ni puhast ärr ni sääd jäll kokko ni vali vett pääle, ni sai jälle inemises nigu innegi oll, ni ilosambas viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timmä tahet’i ar hukadaq, kiä ol’liq iks nuuq jungriq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä es anna, selle timäl es olõki midägi' süvvä' sääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A timä hiidäs õdagu tuu kuninga tütrega jo magama ja tull timäle sääne uni, nigu es kuulõ midägi tõõsõ õdaguni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä ideoluugia om jäänü samas. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
A timä jäll võtt kivikese, ni kopuht pääle, ni jäll sai hõppõnõ tõld ni hõbõhätsõ hobõsõ, ni hoppõnõ hobõsõ ajaja ka ede pääle ni hinele hõbõhõtsõ rõiva sälgä ni jällki sõit kerikohe, ni läts saist kuralõ poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä kakas neljä palla ja pand tüküq karmanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä kell oll ette lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä kõ kooljat lits kõrgõmbahe aknõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä lask näil minna ilma pite lak’ka ilma karistusõlda ja kõ’õlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä lask näil minnä ilma pite 104 lak'ka ilma karistusõlda 105 ja kõõlda 106 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
A timäl oll poig kotoh sündünü tuu vahepääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä lubas kah, ni sõs koräs Juudi naane /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä lugi inne kirja kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timäl uma sõsar oll tarõh tarõh aknõ all kirot ni ku tuo tedä näkk, ni tundsõ ärrr, sõs ütõl, et aa kulla veli, tulõ iks tarrõ kah, pelõku ui minno, ni sõs läts timä ka tarrõ, sei ni jõi sääl, miä süä üsigi vastavõtt ni peräkõrra iske sõsar tuo vele nõglas ni tsusas saina, sääl magasi timä üö ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä läts jäll talli ni päst hobõsõ vallalõ ni näkk, et väega ilosa kullatsõ päitse oli, ni tahtsõ noid päitsit ka naada ärr võtma, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä nakkas hin’gämä, ku sai põrgohe, värehti man ol’l mut’ing. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä ol`l`iks kõga rahu ni kullõl veljo sõnna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä oll leevä man, kas’t’ leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä olõ-õs joht pühä miis, a täl ol´l nii' pal'lo jõudu seeh hindäl viil, ku jõudsõ ar joosta tsässonahe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A timä ol’l veenüq inne umilõ velüle syna, et meil minti pulmõ, ma vii aidaussõ kaq arq, tulgõq veegeq noq papi varra mis jõvvat ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä pan’d’ mu varsa soelõ persehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä raha iist es müü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä taht tähelepannu. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
A timä tek'k müürü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A timä tek’k müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä tii-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä tiiääs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä vallalõ ei lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä võta as midägi ütteh ni läts nisamma värehti taadõ, sääl jo pini uot ieh ni võtt sälgä ni vei jäll umma härbänni tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä ütel' tõrvakiitjale, kiä tuul tunnil kykõ inne sinnä saa, tuu hükäke sinnä tõrva sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä ütel, et kas nu mull veil süä kannas kauplõma minnä, ku perändäjät olõ õi kedägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä ütel, et mis ma nu õigõ tuost näüda, ega ma seda veli joht inäb ärr müü üi, tuogi anni ärr väega odavahe, a tuo rikas veli nakas väega pääle nuijama, et müü iks müü, ma vett massa viel inäb rahha, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä ütel, et poig, naa omma ilosa sõna. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
A timä ütel, inne ei võtaq, ku alastõ piät hindä võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A timä ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A timä üttel, et ma olõ õi nii ülnü, a peremies kullõ õs tuost ni üttel, et sa piät /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä üttel, et ma olõ õi nii ülnü, a ülti õnnõ, et piät tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A timä üttel sõs mehele, et milles sa mu rõiva ärr paloti, selle ma tulli ärr, ma jovva as tuod kannahta, vett sa olõs iks peräkõrra eski mu ärr nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tiä vaesõkõnõ oot õks ega päävi, kunas muu' kabõhise lehessehe laava. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Atlandi suurmeri , India suurmeri , Lõunõ-Iämeri , Põh'a-Iämeri ja Vaiknõ suurmeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Atlandi suurmeri om suurusõ poolõst tõnõ suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Atlandi_suurmeri
A toda es lupa esä muile anda kui tollele, kes nuu tüki läbi tiip, mes nõudas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A tohtri ei lupa mul inämb lõõtsu liimi! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
A tollest, et Eestih om mitut muudu rahvast, omma saarlase ja setokese, virulase ja võrokese, tuu vana hää lipp joht ei ütle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
A too ulli vele jätt seeni mõtsa viirde istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A too ull veli läts vällä, et ma lää kae hobõst ka inne sanna minekit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A truuskas ol'l üle timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsagaja õga vasaratävve pääle ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsia' kõik üteh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A tsialiha perrä tulõvaq inemiseq tõtõst kavvõst, kõlistasõq inne ja sõitva vai kuvvõkümne kilomeetri takast kohalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
A tsiaq nälätseq, tän'täseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsiga harinõs tuu haisuga kah küländ ruttu är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A tsigan'd ütel', et täl om joq süämest lüüd läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsurakõnõ inne kikast kaq midägiq ütle-es. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsura külh üttel, et ma olõ õi ni ülnü, a põrgu perremies üttel, et kaeh, sa õnnõ piät ärr tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tsura läts iks tütrekuga kasri mano ni tuol poha hüä miel, ku näkk, et ni kerge ja illos /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tsura läts kodo ni läts pää peremehe mano, a tuo oll väega haigõ ni pässi tuost soitmisest, vett timä oll esi tuo täkk olnugi ni tsura oll tiä põhatuhe ärr pesnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tsuraq olli sillakõsõ arq tõrvanuq, et väegaq illos’ tütrik käü siih, et kes ta sääne om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tsura üttel, et ma olõ õi nii ülnü, a peremies üttel, et sa õnnõ piat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tsura üttel, et milles nu hädä olõ õi, kas ma nu jovva tuo ärr tetta, miä kästi ni kõnõli tütrekule uma hädä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tsura üttel, et olõ õi seo joht imeh ilma pääl, rahva naar maa pääl, a tuo külh imeh, et varõsõllõ naist võetas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tubli leeva tiinse hindäle talvõs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tulõ iks õigõt juttu kõnõlda, mitte võlssi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
A tulõkõnõ läts tõisildõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tunnus, et vast vundament ei olõ ka kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
A tunnõt joba är, kes või sääne olla, ja kaet rohkõmb ette. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
A tunnõ-äs ma joht määnestke api. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
A tuo Kuninga poig oll jälll hinne kärblõsõs tennü, tull vooriga üleh, kuuld ärr, miä kõnõldi, läts sis ruttu kodo ni lask kepil tuo tsiga ka uma härbäni mano ärr tuvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- A tuod tõlda näti viel ilda aigu, ku hää selge päävapaistõ oll, järve perä all läükvät, mitu kõrd oli ka kalamehil võrgu sinnä kinni jäänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuogiperast iks kolmada hummogu jäll naas rakakõnõ laulma, ni iks laul niisama: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo halv opas umilõ latsilõ, et ti minke puuhtõ üles, nigu timä teid inäb kätte saa ai, sis täll seo naane lõpõs mu kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo halv ütel et latsõ, viel piät ti kats üöd ärr olõmä, a nu minke üts üöhe suohu samblõ sisse, a tõnõ üö minke mõtsa piteh lakka, nigu kiäki kuvvagi lövvä äi kost. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo hõigas vasta, et olõ õi mull inäb aiga sukugi, vett Jumala süök uot kottoh tegemist, vaija väega ruttu minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo imänd iks käve huupi nikavva, ku sai jäll sinnä niidü pääle koh uja oll, koh käe alla lätsi, ni tunsi tuo kotusõ ärr, kost timä jõi, ni lats väega üsäh ikk, ni timä istõ sinnä maaha ni kisk hammastõga rõnna vällä ni pand latsõlõ suuhtõ, ni jäi lats üsäh magama ni esi ka jäi suikma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo jumalapallõja iks ütel, et avitagõ nu kui that iks tedä, vett mul um tedä miest väega hallõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo jumala pallõja sai ka selle häü sisse, et milles sa läät noide mullaliiste iest kõnõlama, küll Essä esi tied, miä timäl vaija tetä um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo jää äs üttigi rahu, ütel jäll, et toogõ mullõ elävät nii kasuvät vett kah, ni jäll iks kästi tuol mehel tuvva nii tuo jäll kõnõli hobusõlõ, a tuo hopõn ütel, et kae sedä ei saa nu kuigi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo kivitsakaj ütel vasta, et saa ai nu veli muido, vett mul latsõkõsõ tahtva süvvä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo kuningas ütel, et milles timä läts üle mu keelu mehele, timä kullõ õs mu sõnna, ni ma ka timäst taha ai midä tiedä, a tuo kuninga tütär iks pallõl väega, ni peräkõrra ütles tuo kuningas, et mine nu kutsu sõs pääle timä kah pidosihe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo kuninga tütär ütel, et ka ma õnnõ lää seolo saadavahilõ, a muilõ ma ei lää, ni peräkõrra ütel kuningas süämetävvega, et ku sa ni väega tahat, sõs mine pääle tälle, ni sõs sai ka tuo kunnga tütär taalõ saadavahile ärr pantus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo känksepä pois läts tuo kuninga tütrega ilosahe laulatama kerikohe ni sai ka toolo kunin- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuol kaubamihel inäb lääs määnegi asi hüäste kõrda, ni oll timä jo suure hädä seeh, ni läts suurõ tundja mano, ni otsõ opi, a kostgi saa as, ni juhatäti teda võrale maalõ maastera mano et säält saa abi, ni timä ütel, et oh, kas ma jovva ai sinnä minnä, ni läts ka sinnä ni kullõl, ku sääl iks kästi, et löüt pois, mine sinna ni tie tuod ni naas timä perrä nõvvõtõlõma, et kost teile sääne tsura sai ni nimä ütli et a mi pütü seest löüse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo mies ütel, et aga nu Jummal and ka pääle sõa saija satta, vatt vana rahvas iks ütlese, et pääle sõa tulõva hüä ao. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo mies ütel, et tuo um taga lori, ma lövvä äs määnestki rahha, a nuo esändä ütli, et õigõ um külh, su uma naane um kõnel- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo mies üttel, et ma külh tiija, kuis abi saa, a sa luppa tuo ärr mullõ, miä sul ilma hinge tiedmätä um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo märä ütel, et võta mu hannast kolm jõhvõ, sõs noist saa sullõ sääne hopõn, kiä sul kõiki paiko lätt, kohe sa õnnõ üsigi tahat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo naase, käsö kiel inäb kärsi is kohki, muud ku läts küllä ni kõnõli kõõlõ rahvalõ, et nii nii, mu mees löüse suurõ pütü tävve rahha, mi sõs läts tuo hellü sai jo esändile ka tiedä, ni kutsi ka mies ette, et sa oli hulga rahha löüdnü, kos sa tuo pani? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo noorõmb veli läts niikavva, ku puttu tälle valgõ susi vasta, ni tuo tull õnnõ ni sei kuninga puja hobõsõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo poig, kiä uma esä ol`l` alalõ hoitnu, sai väega viisas ja rikas mies. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo puu olõvat väega pühä, tuust kinõldas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo soldan ütel, et ka ma ei taha rahha, ma taha õnnõ tuod paalkat hinele, minka sa katlalõ lei, ni ant tuo perremies ka tälle tuo paalka kätte ni tull soldan tuo paalkaga vällä ni tull kodo tulõma ni lei tie veereh ütele kivile nurmõ pääl, ni ütel, et kivi, milles sa palõs olt, a tuo kivi ütel, et ko mul ümbretsõõri künnetäs kõgõ, selle ma olõ paläs, ni sõs läts tuo soldan edesi lijna poolõ ni läts läbi mõtsa ni näkk, sääl oll jäll väega suur kivi, oll sammõldunu kõik mõtsa seeh, ni lei toolõ jäll uma paalkaga, ni ütel, et milles sa sammõldunu olt, a tuo kivi ütel vasta, et ko mul um all raha, ni sõs kisk soldan tuo kivi üles, ni võtt tuo rahakõsõ alt ärr ni läts tuo rahaga lijna, a sääl lijnah oll tuokõrra kaupmehel puot ärr kisut ni tuo kaupmies ikk, murõht väega kõvaste, et miä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo sõa peräst tull viel suur kohus, kaivati Saar`dõ rahva pääle, et nuo umma rahvast sõtta züdsütänü, kuzuti sis Saar`dä Peetre, tuo kolmas veli näist, mõisahe, sääl oli sõa pääliku kohtu pääl, Pietrekene mõisteti süidlazes ni pess`ti tõist ni armõtuhe, et veri kõgõ pooli ziuzõli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo tsura oll ussõ takah ni kullõl kõ ärr, miä kõnõldi, ni miä sulanõ naasele selet, ni sai neidõ asju man ka tark. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- A tuo ul`l` veli sai iks kuninga ieh auusambas, peräkõrra an`d` viel kuningas tälle ma tütre naases ja ku ärr’ kuoli, sai timä väümies kuningas ni ol`l` elo otsani. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo vana imä ütel, et olko iks latsõkõsõ seo üö ka viel ärr ni nuo ka pidi sõnna kullõma, päse es kohegi ärr. ni sõs kolmada õdagu võtt ka tuo kuninga poig nuo hobõsõ käe perrä ni läts huoldõ ummi hobõstõga, ni ku sai nimä öütsi mano õnnõ, ni jäll lätsi hobõsõ viimäne käest ärr nigu tsirgu puja lindasi taiva ala, es kullõ määnestki kieldu, kattõ õnnõ ärr, es kuule, es näe, kohes nimä jäi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo vanamies ütel, et sa tulõ ärr jumalilõ värehti vahis, sõs saat jumalat nätä, ni timä ütel, et ma hott nu lää kah, ni panti timä jumalide värehtit vahtma ni opati tälle, et ärr sa kunagi maalõ istu ui, muudgu saisa õnnõ värehtide man, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo venõ veli ütel, et tie sa nu umaga miä tahat, a ma teda inäb ärr võta ai, muudgu tuo tuo mullunõ kott kah, sis ma vast üteh viel võta ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tuo üttel, et olõ õi tuo viel hädä, hädä um viel ieh, sa tulõ õnnõ hummogu siijä, sõs um kõik ärr tett. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A turak tii veereh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A turak vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A turak veli sõit õnnõ uma vasitsõ hobõsõga ni tuo jõudsõ külh mäke minnä ni muudgu võtt mäe otsast vanõmba kuninga tütre ärr ni vei kodo ni pand aita nigu kiä näeki is. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A turak võtt pässä puust: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A turismiettevõtjana sekä minno väega, et mi ei saa küläliisile pakku perändisüüki. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A turvalisus ja privaatsus mass kah midägi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A tuu Euruupa fondõ abi teema man näe ütte murõt: ku tetä kõrda kõik koolimaja – Antsla, Vana-Antsla, Urvastõ, Kuldri, Kanepi, Karula – kõik tegevä, a meil om viil Antslan latsi, a muial om iks tuuga kõhna! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A tuu Okse ku läts oma kasupojaga laulatama, syss kerik kyik pauk’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ao siseh käkvä tõõsõ hinnast ar. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
A tuud egäl puul joht tetä-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
A tuud halva olõ-õs kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuud kotust kutsutas parhillaki Vanamõisa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A tuud l”üdäs niimuudu: tuu popkaviskamise nui pandas üte otsaga varba pääle, tõsõst otsast piät näpuga kinniq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
A tuud, midä saa hoita, tasus hoita, mitte kaitsa. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
A tuud miist käs'k' Jummal, ku arq kooli, et su aid lagõsi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuud mälehtä-äi', mitmõdal aastal. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A tuud mõjjo om iks vähäp ja vähäp. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
A tuud ollõv pia võimalda hanki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
A tuud om inemise elonpüsümises viil veidemb ku mitte sittagi. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
A tuud perrätulõk’it olõõs näil pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuud piät õnnõ kitmä, tuu ei olõ viga! http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
A tuud rahha sai kätte ku üts ütesilmäga miis, sõamiis ja kats muido miihe neläkesi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
“A tuud taha, koh verrev luits om seeh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuud tahassi är märki, et mi iks periselt Tarmoga abielon ei olõ – meid võetas liina pääl joba nigu abielopaari! http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
A tuud tiidse tä küll kinnitä, mis Koitki kynõl`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
A tuu ei olõki tähtsa, esiki sjollest ei taha kõnõlda, et tegemist om asaga, kon ma es taha ega mõistnugi kuigimuudu tõisite, parembide. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
A tuu ei tohe minnä tunnistusõ pääle «kompromiteeriva» hindenä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
A tuu etendüs, midä kõrras läbikäüjide turiste jaos tetäs, om lihtsale üts rahatiinmise värk. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A tuuga om tä nõuh, et kimmähe piät valmis liha olõma kõiki nõudmiisi perrä hää, piät tegemä täpse tegemise kõrra, kirja pandma, kavva aigu liha hää sais jne. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A tuuga piät olõma kannatust. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
A tuuga reklaamitas poodileibä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
A tuugi es olõ Elfriede vanõmbidõ (Saarõ Karl ja Karoline) uma, pere oll’ sääl rentnigus. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
A tuugiperäst ol´le Karnõlõ veiga rikas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A tuugipoolõst tekü-i võrokõsõl keelelidse veidembüse tunnõt – võro kiilt pruugitas timä ümbre pall’o. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
A tuu iist kynõlõs Venno imä-esäga võro kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
A tuu iist vidi mul tuu keväjä kopridõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
A tuu imä ütel kepile, nigu ma tsirgus saasi hinnäst iski, ku syjavägi kodo lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu jaos ommagi naaq luud ja tüütegemise iist näile palka mastaski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
A tuujaos om vaia ette pall’o tüüd tetä ja sääl lätt mitu päivä aigu kah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
A tuu jäi poolõlõ, selle et tiidüstüüd oll’ pall’o. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
A tuu jõuai õks nii arq vahti ja lask täl kaia, kuna mõtsa pääle, kuna rahva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu kai arq ja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ka näi arq, et üt’s ol’l püm’mele latsõkõsõ soetanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu kohegi es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu korgõ tasadsõ maa seeh omma' sügävä' oro' ja juuskva' selge viiga' lätte'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
A tuukõnõ ka võtt uma pääkese üskä, ni naas' ka Petseri poolõ astma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A tuukõnõ mürühüt vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A tuu kõõ korgõmp põhi, vallus’-sinine, tuu ei lagovaq kunagiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu latsõkõnõ oll väega tark ja puistas’ hernekeisi kõõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu lipp om heraldikariiglide perrä võlssi. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
A tuul kaupmehel ol’l kolq tüt’ärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul keväjäpidol oll’ sitikatiidläsest viil tõistki kõrda api: peldikuhe oll’ uma pesä tennü hüürläne (saksi-mõtsahüürläne, ladina keeli Dolichovespula saxonica, selet’ Soonõ Villu) ja hiidüt’ sääl käüjit. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
A tuul kuningal, kiä vägimehe pää maaha lei, tsilgahtu säälsamah silmäterä vällä, ni jäi tõnõ otsani pümmes, ni viidi sõs Petserihe, ni sääl naati maasterah kõvasti jumalat pallõma timä iist, ni sõs sai tälle jäl silmä päähä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A tuul oll miis jalq arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul oll võet suur postelakott ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul olõ-õs inämb leibä pandaq kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul papi pääle süä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul pernaasel sai üüse lehm piimä andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuul rassõ uni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A tuu lupa sullõ, kiä viinah halvastõ tege.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu mõrsja õks ütel ar' sõsarõlõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A tuu naane an’d’ tälle kotoh üte kuldräti, et ku sullõ saa tarbist, syss võta timä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu naane oll pandnu vanma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu naistõrahvas märgäs' ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuun es olõ uba. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
A tuu oll jo nii hüä, nigu karas' kura käe kan'dlitsoppa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu oll jäänü arq suikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu oll nii tark, ku võt’t puukõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu oll susi tüknü sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu oll’ joba inne valimiisi teedä, et Navi külä miis tulõ-i Brüsselist nii pia tagasi, olkõ helüsaak ütspuha ku suur. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
A tuu olõ-õi oppajiide süü, et alalõ ommaq jäänüq vähemb targaq, kinkalõ saa-i niipall'o tarkust pähäq pandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
A tuu ol’l päävätütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu om aretõt kuigi tõisildõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A tuu om jo aig! http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
A tuu om joba pikemb jutt, miäst parhillaq ei porra. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
A tuu om no olõman ja ei kao inämb kohegi. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
A tuu om nüüt är, pritsimehe ei võta inämb vasta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
A tuu om tõõnõ asi, tegeligult ma pidi kirotama tuust, kuis ma ütspäiv Põlva liina trehvsi, kon oll’ loomuligu eloviisi näütämise mess (ma es taha tuud ö-sõnna kirota) päälkiräga «Rohelisem elu». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
A tuu om väikene asi saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ostsõ viina ja pan’d’ ihti sisse, et tõist arq ihti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu pedi kolmandat päivä dieeti, oll` näläne niguq pini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
A tuu peräst ei massaq aigu viitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuuperäst, et siäl kõhn [kehv] maa, palonõ, jäteti mõisa sinnä tegemäldä ja tetti Misso. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
A tuuperäst, et vana oll’ tett Feodaalõigusõ põh’a pääl ja seo parhilla inämb ei kõlba. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
A tuup hiidäq tagasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu plac, mille tää kinniq katt, tollõ nättäv pinnaheledüs um kygaig üc ja tuusama. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
A tuu poig, kua oll kuningah, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu poiss kaes, et vaimlanõ, ar hukkas no viinapudeli ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu poiss oll vanahalv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu preili näk'k arq, et timä kuldsõrmus sõrmõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu provva syss heränes üles ja kaes, et midä olõi ilmahki tennü, tuu om johtunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu põllutüüharidusõga olõ ei jäl tüüd saiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
A tuu pühäne oll Kiiovast taaha tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu saiakõnõ vaiju arqki mutta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu sai kõ rikkamb, kellel hüvä naane sai, kiä andsõ tälle tuu vadsakõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu sais ka inemiisi pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A tuu sai väega tark. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«A tuust ei saa väikumba tegijä ossa saia, olõ kuulnu, et müügilimiit om 6000 tonni, tuud jõudva vähätse vällä osta!» arvas Timmi Mart. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
A tuust lei tälle tiiskusõ ja sinnä tä lõppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu syjamehekene läts kolmadal pääväl sinitses ku paapõhi niq arki kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu sõrmus ol'l nii vallus', nigu timmä liigahut', inemiseq kaesõq läbi ussõ, kost peräjakku paja om saanuq, valgõt paistus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu tark es mõista kyikõ tarkuist tälle arq opata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu teki peremiis oll väega suur tõlk näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu tiindri ütel’, ma pallõ pikendüst, nigu targõmbast saasi, ja targah minnä sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu timä veli oll postikandja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu tsurakõnõ ol’l joq targast saanuq aestakagaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu tulõ sis, ku piim sais. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
A tuu tundõ pääle saa ei ilmangi kimmäs olla. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
A tuu täl silmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu tütrik säält kotist laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ulli vele jätt seeni mõtsa viirde istma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
A tuu ull veli mängse ts’uuda-ilosahe kannõlt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu um võlss. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
A tuu vanaimäkene ütel ilosahe 71 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
A tuu vanapatt oll väega pokan’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu võisõq tullaq ka mu umast leeväkotist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
«A tuu võtt kah sada sisse ja viil rohkõmbki ku tahat!» lüü korgõn iän mehe ainukõnõ silm helkämä nigu poiskõsõl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A tuu võtt tsetverdi viina ja esi pan'd' väega hennäst purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tuu ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tu vana inemine ütel, et kas sa tahasi hinele perändäjät, ni timä ütel, et tahasi külh, ku saasi innõ, ni sõs tõnõ opas, et sa mine turu pääle ubina müüjä mano ni kae kua kõgõ päälmane upin um, tuo sa osta ärr tuo iest miä küsütäs, ni sõs kotoh süö ärr ni anna naasele kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tä arvas, et pesjä mehe ei saa häste hindäga läbi ja näil olõssi kah api vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
A tähtsämb asi om lagi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
A tähtsä om ka tuu, et säändside kokkominekide man ei nakkasi inemise viil inämb maalt är minemä, vällä rändämä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
A tä lei uma käega hõpõ põhja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl es ole määnestki ametid. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
A täl hindäl oll tuldki hallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl joba sõpru om. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
A tälle anti üts hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tälle sai ümbretsyyri nigu kussõm, es upu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tälle tuud miilt es lasta, et kiäki om siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tälle ülti, et naane läts külä tarõ mano, ni mies panõ õs ka tuost pallo tähele, muudgu naas umma püssä säädma ni üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A täl olliq kivikeseq kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl oll joq kahrulõ nii arq kynõld, et kahr es lää sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl oll jo võet ar tuu lellätütär naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl oll tekki hallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl olõki-i laivakõist, tuul tsurakõsõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A täl olõ-s võimu Vinnemaa üle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
A täl uma veli kuningah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tä läts’ pia tagasi, 2000. aasta hainakuun jäi sinnä pidämä ja olõ-i tuust aastast pitsi võtnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
A tä oll kui väikene, panda-as tähele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tä oll’ optimist, et oppaminõ avitas – noorõ nakkasõ umast aiakraamist tettüt süüki hindama. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
A tä pan’d’ jalaq saabastõga aho otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tärbendiin vaio sälälohko ja säält alla vähämbähe lohko. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A tä saa-i arvo, et ku sannah tett liha lätt egäst kontrollist läbi, mille ei tohe sõs tuud sannah tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A tä silmiga, tä näk’k’ arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tä tegi via, midä tiiä es arvadagi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A tä tiid kõnõlda, et näütüses Soomõh, Šveitsih ja Austriah om nailõ määrüisile (8.5.2 ja 8.5.3) tettü lisa. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A tä uutsõ sõaväest esiki hullõmbat, ku tegelikult oll’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A täämbma ütle` ma taad, õt kolm aastaka om Viikeskuse avamisest müüdäs ning Verskat kujutata-ai` inämp ilmä viikeskuseta höste ette. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
A täämbä Aaviksoo joba õiend, et timä es avalda esihindä arvamist, ütel inne edesi, mis muial Euroopah arvatas. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
A tõisil 5.–8. klassi tütrigõl om kah aastan katõssa tunni puutüüd ette nättü. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
A tõisil om kitsas käen. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
A tõistmuudu ei saakiq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
A tõistpiteh, oll´ ka sääne säädüs, et hoieti mynd puhtabat ja parebat paika, näütüsest oll´ pall´odõl küllil uma läteq, mitä hoieti puhtana ja kohe karja es aeta. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
A tõnõkõrd püürdsevä tüllü kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
A tõnõkõrd tulõ kullõlda, midä koolitõt tohtri ütles. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
A tõnõ pido oll' tävveste Põlva kihlkunnan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
A tõnõ säänesama jutt om külh elust võet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
A tõnõ veli oll täll küläh, tuo oll jo vanast rikas mies, ni tuo tiedse, et vaesõl velel nu jäll hädä oll, ni ku lätsi tuo vaesõ latsõ tuo rikka velepoolõ, sis tuo küsse, et kas teil nu mida süvvä ka um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsekõse mõtliva: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
A tõsõ hummogou jäll naas rakk laulma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõl pääval ka läts tuo jumalapallõja taiva Essä mano ni kõnõli toolõ, et mul um maa pääl üts sõbõr, a tuol um väega halv elo, tõl um poha rassõ tüö, vett timä pääle olõsi vaija halõsta otsani ni timä ello vaija kergembäs ni parembas tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõl pääväl jäll ehe sõsarõ hinnäst viel ilosamini rõivihe, ni naksi keikohe minema 7pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõlt puult om ohtlik, ku väiku vald om kõgõ suurõmb tüüandja: koolioppaja, vallatüütäjä, raamadukogumuti, kalmuaiavaht – ja omgi kõik! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A tõsõ naari, ütli et nõsta iks viel, seo söögivaihe, süöma aigu jo saat süvvä, sis mi’ inäb jätä äi sinno ilma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõ rüövli kuuli tuod ni ütli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõ vele jää äs viel ütegi rahulõ ni naksi vaihõlõ tükma ni tahtsõ noorõmbat timä kääst ärr võtta, a tuokõnõ ütel, et taha ai ma muist tiedägi, ku tuost, kell pitsat otsa ieh um, vett tuo um minno siijä toonu ni saa as tõsõ ka inäb midägi tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõsõ veli jäll iks naksi timä pääle kieli kandma ni ütli, et ka mi veli vala vahast keriku üles, ni pand /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tõõnõ miis sõitsõ omma roodinahe, võt’t vanõmbaq kaasa ja sõit’ kuningaliina tagasi ja jäi kuninga au perijäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõnõ miis tek'k aida, tuu vaib' üteq otsaq arq niq tõõsõq otsaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõnõ naane kuuli kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõnõ ol’l pis’kõnõ saanuq näide kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõnõ veli kaq jo kuuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõnõ ütles, et uma maama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõsõ' olli' sis vele' või? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
A tõõsõlt puult puhmast lipsas hahk jänes vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tõõsõlt puult tulõ tuu imelik vällämaa plögä, midä sojas kutsutas, kostki naftaga kohalõ vitä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
A tõõsõq veleq kullõsõq õks timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tütar mõsk ni lask sooliku otsa oija ni sai säält illus tsirgukõnõ, a tuo oll tütreku hing ni tuo linnas ärrki veljo kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütre imä oll ka sääl kõrval ni tuol oll väega umma tütärt hallõ, a midagi või es tima tettä, vett tulpa oll jo üles lüöd tuo jutt, et kiä õnnõ mäe otsa saa, tuo või kuninga tütre ärr võta, ni saa as kuningaimänd muud, ku lei uma käega tsuräle a täll oll sõrmõh sõrmus ni tuoga lei tälle pitsati otsa ette, a tuogi peräst iks tsurä tütre ärr võtt ni vei ärr kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek tull ka sõs kivi mano ni küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek uot kottoh vie tuojit tullõv, a ku tulõ õs, oll suurõh murrõh, tahtsõ otsma minnä, a keisril oll torni kinni pant, et paeda saasi i, a timä lask hinne siidi langa pitte maaha, ni naas perrä kullõma tuod tied pitteh, kost tsura oll lännü, ni näkk tie veereh puhma ni kivi, pudeli kõrval, ni sai arvu, kiä nuo oli, ni võtt tõnõ sõs kuolu vie tsiuk tuoga, sõs sai jällki inemises ni hobõsõs, pääle tuotsiuk elävä viega ni sai elävas kah ni tsura ütteli: oih, kiä ma kavva magasi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek võtt hussi ni pand vüo alla, ni ku tull jäll tädi tarrõ ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek üttel, et külh ma oppa, ni oppas, et ku sa läät talli mano, sõs kae talli läve man on puutõlv viije puudaline, tuo võta üles, a ku jovva ai nõsta, sõs ütle, et Jumal essä avita, sõs saa kerges nigu vihalehes, ni sõs võta tõlv kätte ni ku täkk vällä juosk, sõs sa lüä tälle õkva kõrvo vaihõlõ ni sõs karga äkki sälgä ni sõida timäga nikavva ku ärr väsüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek üttel, et tuo oll mu sõsar, ma külh tiijä tedä a tiiä äi hüäste, a tollõ poul um mu sõsar, tuo tied parembahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek üttel, et tuo oll mu sõsar, ni timä tulõ siijä oija tsuklõma õhva näol, sõs sa haara timä kinni võtta ni ku jovvat kinni pitta, sõs saat sa naase kätte, a ku jovva ai, sõs saa kia. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrek üttel, olõ õs tu inäb magamine, tuo oll jo surm! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A tütrik kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tütär timmä taha-as väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tütär valisi päält Suu kooli lõpõtamist (Võro II 8klassilinõ kuul) hoobis Võro tüüstüstehnikumin puidutüütlemise tehnoloogia. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
A tütär ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A tüüd om kah tett. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
A tüüd tege kõrralikult ja kõik tiidvä, et tedä olõ-i vaia sekä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
A tüü ei olõ ainumanõ tähtsä põhjus, tähtsä om ka elokeskkund. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
At’imi rüä ülest, pan’ni aho küt’tümä, mul lat’si õs olõq kedägi, pernaas’ega katõkese ol’limiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
At’t peremiis rehe ülest, ai vällä, pan’d’ tulõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Au, au paabapoig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Au-au paabapoig, paabapoig kodo tulõ jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ubinit õks 14 oll süüd 15 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
August, Inda 10 sant, Seismõz aigast. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66838/Livli_8_1937.pdf?sequence=1
August Pulst, rahvapillimeeste ja lauljide kokkokutsja ja ringreise kõrraldaja edimäd sel Eesti Vabariigi aol. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Augustih oll` meil sääl viil lehm kah. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Augusti pilli pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Augustit otsõq nii Võro kui Põlva KGB. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
August oll' pikkä kasvo tukõv miis, kiä jäi tihti näiodõlõ silmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
August oll` postimiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
August otsust, et nakka-iq ilmangi võõran väen tiinmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
August sai mõtsa pakko ja KGB hääs tüüd es tiiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Auliikmõs valiti Hirvlaanõ Milvi. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
«Aulinõ kunigas, no ommõ mul tsässon valmis ja ma' pallõsi' sinno, õt sa' lupasi' mul aia ka' tsässona ümbre tetä.» Kunigas vihasi ja ütel', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A ullil velel tulõ-õs uni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ulluisi ei tohe tetä, muido ei võeta sinno inämb tõsitsõlt. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
A ul`l` veli ka jäi iks kuninga lijna ni käve iks veljo mano kah, a’ näil ol`l`timä pääle väega süä täüs, et määne ka närtsak siih videles, otsani häpo um muidõ vasta, et meil sääne veli um, os timä nu kuigi jovvasi ärr siist häötä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ull veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A umma kodoliina ega -kiilt tä olõ-i är unõhtanu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
A umma miist ei võta sõbrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A um vaih seeh jo! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Au om kui sau, jummal anna' õnnõ. http://www.setomaa.ee/
Aurumoodor om moodor , minka pand tüüle viiaur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Ausalt üldä, ega Kanter kah olõ-i. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Austedi puid ja mõtsamihi Mineve lauba olli Lilli luudusmajan kolmandet aastet tule- ja puupäe. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Austraalia , ammõtlidsõlt Austraalia Ütisõs , om riik Austraalia maisõmaa nink Tasmaania ja tõisi saari pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Austraalia
Austraalian oll` tä Sydney syaväehaigla sanitar ja 1949-1951 aolehe “Meie kodu” tehniline toimõtaja, edesi 1951-1955 tegevtoimõtaja. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Austraalia pääliin om Canberra . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Austraalia
Austria Habsburgõ valitsus asust' suuri rühmi serbläisi ja tõisi slaavlaisi maiõ pääle lõunõn, kon ungarlaisi oll' hõrrõs jäänüq, ja s'akslaisi mitmõlõ poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Austria-Ungari võtt' Edimädsen ilmasõan sõaväkke 9 mill'onat sõamiist, noist 4 mill'onat Ungari Kuningriigist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Austria Vabariik ( s'aksa keelen Republik Österreich ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Austria
1782 - Austrian Viinin mängiti edimäst kõrda Mozarti oopõrit "Die Entführung aus dem Serail" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/16._hainakuu_p%C3%A4iv
Austria sõaväe juhist von Haynau Julius Jacobist sai mõnõs kuus Ungari valitsõja ja timä käsol hukati 1849. a. rehekuun Aradi liinan nn. 13 Aradi märtrit (nuuq olliq Ungari sõaväe juhiq) ja pääministre Batthyány. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
«A usumi keskkunnamõo hindamist: mi ei nakka sääl kaibma, ku tiidläse ütlese, et sääl om liike, mink jaos kaibminõ halv om.» http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
«Autojuhi ütli, et egä päiv pidi vähämbält kolm müüdäsõitjat kinni, et pilti tetä,» muhelõs massina umanik, OÜ KiirWarren juht Liivaku Kimmo. http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
Autolycosõ teossõ "Liikujast sfäärist" kõrval ommaq Eukleidese "Elemendiq" üts kõgõ vanõmb matõmaatilinõ teos ja kõgõ vanõmb teos, kon matõmaatilinõ teooria ehitedäs üles aksiomaatilidsõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Autoraadio kuulut' joba kellä ütsät. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Autorides Jansonsi Silvi, Kauksi Ülle, Rahmani Jan, Saarõ Evar nink Reimanni Nele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Autori jutu perrä kõnõlõs tükk tuust, et ilm om üts perädü taivadsõ laega kaalukoda, millega kõgõ inemise ello kaalutas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Autori omma küländ tunnõdu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
Autor oll’ korgõst preemiäst üllätünü ja arvas’, et tulõ iks viil elon mõni raamat kirota. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Auto vai massin om sõidoriist , minkal om moodor ja hariligult neli tsõõri , miä om päämädselt mõtõld tii pääl sõitmisõs nink minga saa vitäq inemiisi (kooni katsat) vai kaupa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Auto
Autujuhi ütlese, et kae aknõst vällä – kõtutunnõ ütles, et täämbä om väega nilbõ, piät autut ja sõitmist tundma – minka? http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Auwäärt Pridoling ja Pahha Tidrig. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Au ütel´ õks: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
A vaehtõpääl harino mängjä mängvä ka kur´a käega, sis piät kõik mängjä ka kur´a käega mängmä ja hüä käsi täüt kura käe asõnd. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A vaenõ miis olõ-õs viil jõudnuqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A vaenõ miis ost arq,” ütles Mikul Iljalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vaenõ, tuu keskpaigah, rikas kah koŕas õnnõ üte poolõ pääle hindäle. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A vaest ma kui saa arq küssü timä käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vaesõ q tulõva q : http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
A vagõl ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
A vag’a oll väega hebeväle pant niq sattõ arqki maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vahepääl piät kõgõ mustõmbast läbi käymä, et iho ja hing puhtas saasi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
A vahtsit rõivit tahtsõ õga päiv pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vahtsõ «ammõdi» üle saa seoniaoni naarda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
A vahtsõmb kultuursõnavara om ütine ja tõsõs om ka harilik, et kõnõlõmisõ aigu lainatas sõnno eesti ütiskeelest võro kiilde. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Avahuuldusõst kõnõldas egäsugutsit juttõ, a ma külh ei saa ütegi vanainemise kotsilõ halvastõ üteldä: nimä hoitva minnu ja ma saa näidega häste läbi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
A vaia sõbra poolõ ka vil min’näq sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vaihõpääl olliq Eesti jouq ka joba kasunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
“A vaija võtta mett ka!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vakast olõ-õs hüvvä panipaika ja timä hoit tuu raha kapuda [soki] seere [sääre] seeh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Avald' viil artikliq ste -lõpogaq kotussõnimmi, partiklidõ ehk ja või jm. kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
A valgõ susi sai sinnä mano, kohe kuninga poig oll ärr tappõt, ni oll täll tedä hallõ, ni lei kuoljalõ hannaga ni karas ka kuninga poig üles, ni hõrd silmi ni üttel Oih, kiä ma kavva magasi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A valgõ susi üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A valitsus lupas õnne vannamuudu jahipedämist. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A vana Rynga Jaan oll türmüst vällä päsnu ja oll õdagu kodo tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vana baaba murõht väega kotoh, et kükekene vei nu mu puja ärr mõtsa, kost nu mullõ poiga saa, kost timä inäb kodo saa, ni oll tuol baabal ka üts rakakõnõ, tuo hauk iks väläh, et baaba poig tulõ kodo, kari ieh, kari takah, raha karp käe pääl, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vanaesä ütles, et tuu timä ynn oll, las tuu tälle jäiä eloaja rahast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vanaga om iks nii. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
A vana ilma aig nakkas viirtpiten tagasi tulõma ja vana ao süüke-juukõ pruugitas tervüses. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
A vanakuräl oll kunds jämme ja pikk varvas. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
A vana luudusõmehe mõistva luudusõ märke perrä siski ütte-tõist ilma kotsilõ ette nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
A vanamehe väümies, uma naasega pidi', papi käsu pääle varetsah, niigu vangih istma, aknõ', paja' ja ussõ', pidi' kõrda pite kinni olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
A vanamiis oll’ piso svipsih ja ütel’, et ei saa kuigi taad suukorvi päähä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A vananaase tütär viiäs mehele! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vanapaaba jalq opas’, et panõ põrmadu pääle, võta kolq suvikunnulist vitsakõist ja pessäq pääle, et soraq vällä, soraq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vanapagana naanõ olnu nulgah ja kuulnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
A vanapatt tul’l ka laiva ja sosahut tütrikulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vanapatu naane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vanast võeti tõmmati õks kangõq puuq mahaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
A vannu kaarte kaien tull’ vällä, et sis kandse seod nimme hoobis tõne järv, miä maaparandamise aigu ala lasti. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
A vanõmba inemise omma iks rohkõmb paiga pääl ja loodami, et noorõmbit tulõ kah punti. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
A vargus häitsi edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
«Avariid ei olõ tennü ja viinaga vahelõ ei olõ jäänü!» om Pärnät uhkõ. 40aastadsõn autojuhikarjäärin om täl õnnõ kats kõrda kõrravalvjidõga tegemist olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A var’opaiga vidäjä ei piä õigõs perrit lakja aia. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
«Avasti, et 17 hobõst om kõrraga saanu, ja kolm varssa tull’ suvõ pääle manu,» selet’ Jarek. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
A vast olõ-i õigõgi sändse lumõga noid eläjäkeisi sääl takan aia. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
A vast om ka asi sääne, et ollimi ülearvu väsünü, pikäst pääväst ja ma esi ka parrast närvipingest. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
A vast om standard sääne? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
«A vastus om, et näet, mõnõl lätt iks viil parõmbidõ ja valitsus kühveldäs raha umma karmanni!» http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Avatud Ateljee säitsmes opihuuaig nakkas 26. süküskuu pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
"Avatud ülikool," ütel` üts` ameeriklanõ taad näten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
14.00 – 15.00 Avatu’ opitarõ’ Verska Günaasiumih. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Ava õs mullõ ussõkõsta. http://cfe.ee/cantus-book?code=394&l=25&a=226
A veeda esi olli tävveste olema ja võtseva külälise lahkele vasta. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A veeda esi olli tävveste oleman ja võtseva külälise lahkele vasta. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
"A veega om ikäv?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A veere pääl ol’l Üri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A velekene omgi tasanõ, hää ja taht umaette olla. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
A velekese näll naksi pallõma, et mine iks viel sa seo üö kah ni, timä üttel, et ma hott nu lää kah a te tehke mullõ nuija viel pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vele kuts sõsar hine mano kuninga liina ni leppü timäha ärr ni naksi ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vele naane, ku mudu es tohi, sis timä nägemäldä' and sandile är' leväpala. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
A velenaanenaas ummä eläjit tapma ni käänd kõgõ sõsarõ pääle, mia tima kurja tekk, ni peräkõrd, ku inäb muu avita as, sõs tapp uma latsõ ärr ni läts ikkõh mehele kaibama, et sõsar um ärr tapnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A velenaane panti hobõsõ hanna otsa, sõidõti kyik ilm läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A velenaane pühüs /?/ sai ka tuod tieda, ni läts täll süä täis ni timä lätt tie pääl kiraviijalle vasta ni kuts timä umalö poolõ ni sääl juot juognus, ni sõs võtt timä kirä ärr ni pand tõsõ kirä asõmõlõ ni tekk sinnä kirä pääle, et pinikutsik um sündünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A velenaane sai arvu, kiä tuo oll ni tahtsõ kõigeldõ ärr muttita, a hooli is kiäki timäst, sõs tima läts vällä ni nakas sääl last ikutama ni jäll kuts , et sant tulõ näe uma lats, a kuningas lask latsõ sinna tubva, ni võtt hinne põlvilõ, ni lats jäi sinne magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vele naasele olõ õs tuo kah meele peri ni timä võtt tapp uma pini ärr ni ku mies takah otsõ, sõs käänd sõsarõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A velenaasel tull pal’lo sadasid massa, timä es jõua tuud jo kanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A veleq lasiq lõvipiniq vallalõ, “Minge otskõ arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A veleq naksiq märkmä, et soo es võisi õigõ olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A veli küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A veli las’k’ jänese maaha, vei papilõ massaq ja täüq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A velil ol`l` otsani süä täüs, et ul`l` veli iks ärr häö äs, niä kül mõtli, et ku tälle süvvä saa ai ni kõgõ kotti nõst, et sis peräkõrra iks tie pääle maaha tsilgahas ni sõs saa nu’ timäst vallalõ, a midä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A velil ol`l` põh`atuhe süä täüs’ et näide põlõt veli ni auusas ol`l`saanu, kõik näide aasa’ avita as midägi, nuo naksi jäll märkmä, kas iks kuigisaasi mändsegi mooduga timä pääle kaivada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A velil oll tuo pääle hirmsahe süä täüs, et turak kõgõ ärr jõudsõ tetä ni ütli nimä viel kuningalõ, et timä viel iks tege kõgõ ärr mia õnnõ käset, a pankõ õnnõ hirm pääle, sõs tege, a muido joht tie ei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A veli ütel, et kuis ma nu õigõ aja, ku esä jo tälle tarõ um tennü, a ma iks jovva sedä kaiho kannahta, vett ma jällki hinele lehma osta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A veli ütel tuod muodu, et ma viel iks jovva seo ärr kannahta, ni ütle es sõsaralõ midägi, a naane iks uot, et nu nakas veli ka sõsart vihkama, ni vahtõ tälle perrä, a näkk, ku veli viel iks sõsart teret ni ai hävva juttu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A veli ütel’, et kartulin olli käünüvä, olli olnu karujäle. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
A vesi tull´ sääntse vurhviga, et inne ku ma no arvu sai, oll´ annom veereni vett täüs. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
“A vesti raputa, syss om hot kinka sa süü vai ku paljo rahvaga, syss om õgalõ ütele nii pallo sööki, ku kiäki ynnõ süü ja tuud, midä kiä ynnõ himostas.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A veterinaar- ja söögiammõt om saanu timahava kontrolli õnnõ ütte Võromaalt löütüt koolnut tsika ja katsk tuul tsial oll’gi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
A vet ku tuu uma käe mano tagõsi, sis tüü muidoku lagosi õnnõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
A vet ma olõ [aga ma ju olen] mõisa Mari poig, tuu om teile tädi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
A vett kulle veli, säänest hellü saa ai nu kuigi kirä pääle nii tetä, nigu tiä loohvkahe tulõsi, kuigi anna ai tuod maku hüäste vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
A vett mul um jo nälg surmas, ni ma iks hädaga seosamagi ärr süü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
A vett oloki is pallo aigu, naati näide kuhja varastama, a muil kõigil oli terve, puttu us kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vett peräkõrd13 vässü susi ka ärr, ni hõigas rebäselle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
A vett timä kärnõh vars oll poha suurõs ni kõvas hobõsõs kasunu, pand tõnõ ega sammuga 7. versta maad. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vett tuo tütrek oll umist vanömbist sinnä halva mano ant ni inäb päseki is ärr, vett vanembide tõutus kõge kõvõmb um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vett vanasõna ütles ka jo: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vet tõnõ vägimiis tek'k tuul aigu Pihkvah Troetsa kerikut, ni näil ol´l üle katõ üts kirvõs ni üts vassar. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Avida' seltsi! http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Avida' seltsi rahaga! http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Avida ei tuust, et inemine ütles, et elo om rassõ, kõkkõ om puudu ja hää olõs, ku kiäki midägi(gi) annassi. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
"Avida-i tuu midägi, vanaimäkene, kütä mullõ innemp sanna39 ja vihu minnu häste." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Avida jummal, avida jummal', tul appe, tul appe uma noorõ mehega'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Avidaq noq Küsümiseq? https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/WaysToGive/fiu-vro
Avida rahvast kokko aia, teedä anda, muusigapuntõ siiä tuvva. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
A vihtõ tetti ka kadajaossõst ja nõgõssist, juuskvahädä vasta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
A viil parõmb om pruuki sõnna «serbätüs», miä tüküs unõtuma samamuudu nigu «jüvä» esi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
A viimäte lätsiva mehe iks rohkep insineres ku naise ja naise rohkep oppajis ja meditsiini ja sotsiaaltüü pääle kui mehe. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
A viimäte vinnatas iks vällä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
A virtin ol’l jäänü vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Avit' Wiedemanni Ferdinand Johannil "Eesti-Saksa sõnaraamatut" kokko säädäq ja redigiir'se tollõ 2. trükkü (1893). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Avitagõ Võromaa söögiraamatut tetä! http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
«Avita-i õnnõ asjo jagamisõst vaesilõ, tulõ opada inemiisi uma eloga toimõ tulõma,» selet’ Võro polikliinigu majja tegünü häätegemispoodi ja -keskusõ Saagu Valgus juht Haljendi Piret vahtsõt ettevõtmist. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Avitaja’ : http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Avita minno, ma anna (oppe) sulle kõik linnukeele. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Avita noq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Avitaq noid ümbre pandaq! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Avita saa ka õkva rahaga: http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
«Avitas häste, a ekäütte ei avida kah – om vaia pruuvi,» ütles Krista. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Avitas tuust, ku näid tuuluta,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Avit` silmäkaemisõst, et nimekiräle verevä pliiadsiga rist pääle tõmmata ja tuu prügükasti saata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Avit’ paabal müvväq saiaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A voorimehe lätsi säält mõtsast läbi ni kuuli latsõ hellü ni naksi kõnõlama, et kiä nu jõud mõtsah seo külmäga olla, ni lätsi tuo helü perrä mano minemä ni sai tuo puu alla, ni kai ku sääl puu ümbre tsõõri um kümme süld ni illos haläs hain ni lilli häitsese nigu suväl õnnõ ni olõ õi külm sukugi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vorst katlah keije ni kargõli nigu jõnksõ õnnõ, ni tuost heräsi vana tädi üles ni näkk, et huss oll katlah ni tütrek ärr lännü, ni läts vällä ni naas lõvvõ hirmsa vihasahe mütmä, et tiiki ni näe es ni haugu us, ku tütreku varas ärr läts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A vot ku jõudsõ 18. saandi lõpu mano, nakas’ tulõma nimmi, määntsit es olõ kuulnuki: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
"A vot, ma tulli kandlõ perrä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vot oherdi mulgust; ka siäl om su esäkodu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
A vot siist kottalt maq häste ei mälehtä, mis hädä näile tul’l, ku miis pidi käümä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A vot tuu jaost ommava' sääntse' haina', igäväiste suurtõ lehtega, verevä' kibõnakasõ' pääl, meilge kasusõ tah alah, lätte veereh, a olõ-õi' õnnõ näid kellelege vaja, ka võta' sa'-ke ko tahat, ega näid hallõ olõ-õi'. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=435
Avva põhjan ollu kolm tönni. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Avvohindu jaeti imäkeelepääväl, 14. urbõkuul Tartol kirändüsmuusõumin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Avvohinnas omgi kanepidsest rõivast ummõld hamõ. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Avvuhinda oll’ Võro instituudin vasta võtman sildi meisterdäjä Peetsalu Mari. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Avvuhind oll’ suur üllätüs, a ma säädse uman pään kokku, et tuu avvuhind anti esihindäs olõmisõ iist. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Avvuhinna anniva kätte Põlva maavanõmb Ulla Preeden […] http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Avvuhinna’ anti parõmbilõ pilditegejile kätte imäkeelepääväl, 14. märdsil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Avvustõt Uma Lehe tegijäq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
A vyi noq rahvas tahai inämb midägi arq kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A väega kipõstõ tä villä müümä kah ei torma: hind nõsõs viilgi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
A väega oll illos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«A väega är kor’atas väiku suu, Leevi ja Meerapalo suun om rohkõmb,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
A väiku latsikõsõ, kia viel misä arvu saa ai, nu külh iks sööva läbi, a ni ku õnnõ saa meelemõistjas, ni ku saa kolmõ aastaga vannus, sõs piat nakama ütteh paastma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A väläst puult om inemine sille. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A võeti mehekeseq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"A või-i *2 tuuperäst *3 minnä, et rasva' ar' sulasõ' *4 ," ütelnud kihulane. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/258.html
A või olla, et kõiki muidõ murridõ mant tahetaski mõtsa vai vii viirde paeda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
A või olla mi sõber lihtsäle arvsi, et ku tä inämb jahti ei piä, et sis ole ei inämb veeda kah. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A või ollaq kah inemisele arvosaadavah keeleh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriprogramm
A võit ka esi valli hindäle meeleperrä kraami korvi sisse. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
A võrokõsõ võiva kavva vasta pitä, toda parõmbidõ, midä hõelamb aig tulõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
"A võtai inne vällä, ku loe veeruja." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A võtami kimmäle iist uuri, mille takan asi om, ja ku tuud määrüst kannatas muuta, sis teemi kõik, et tuud tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A võta näpost! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
"A võta syss." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A võtt tuo kõrd es saa latsele api, inne kui neläpääva õdagu tõist kõrd niisama tei, koh ka “tütreikka=kivi” iks, kui kunagi “süüdlane” tsäsisema naas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
A ytskõrd tõi sannast liha, ku tull’ mustlanõ, õkva sõitsõ muru pääle, näkk’, et lihha tõi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
A Õdagu-Võrumaal Vinne aigu kokku liidetüid külli tagasi es tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
A Õuruupa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
A Üri üt’el’, et minge öüt’si, mis must varsakõnõ valgõ täh’t otsaga, sööge tuu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A. Üts miis sannah vihus, kats ussõ takah koputas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
A ähvärdüses tuu jäigi. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
A äkki om Husseinil saina pääl jahipüss? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
A äkki om lõpp. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
- "A ärge tekke vallale, tiijäte, aus herr, kui tsirgupoja hambit nägevä, sis..." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
A är tuu mõisatüü tetti. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
A õdagu tull sant sinnä üöses ni üttel, et ma tulli läbi mõtsa, ni näi mõtsa seeh väiku tarõkosõ, a sääl ahi seeh palli, ni ma lätsi ka piestlemä, ni sõs virot sääl üts hiiro hobõsõga ussõ ette, ni naas kannalt lüöma ni laulma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A õga kivigo aigo, miä tä maast võtt, piät üles visat kivik triksahamma, a ku tä ütege kivigo aigo triksaha-i’, sis om hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A õga tä kodo õks inämb saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A õks miis’ nigu heliretel’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
A õkvaq suurõ kaupmehe sõidiq inne tuud teed pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A õnness om asi edenenu ja mulgi kiilt kostap järest rohkemb miu kõrvu. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
A õnnõ kivipuravik kõlbas pulbrõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
«A õnnõlikult läts’, et es viska puujuppõ ei tarõ ega eski massina pääle.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
A õnnõ sis, ku opilaisi saias klassi 20–25. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
A õnnõ ütsigu teivä pilte ja kirodi tuust pagõmistiist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
A õpetaja ütel et muudo annas kül aga kastist inämb kätte ei saa võti om kodo unenenu. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
A õt sõkõsikk minke vasta joose-i’, sis üldäs talle „tuli“, kui tä minke vasta taht juuskõ’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
A ökoturismiga om tä viis’ aastat tegelnü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
A ülejäänü om kahtlanõ... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
A üle mere mul om vana imäkene, tuul om viil pallo paremb jutus ku soo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üle mynõ ao õks õgaüts pidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ületsele om ilma ettearvaminõ mi kandin tenolda tüü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
A ümbre masti territooriumi om häste suur valgustõt aid ja tuu oll’ poolõ Savõrna tii pääle nätä, selle et om korgõ mäe otsan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
A ütegi muu kotussõ päält ammõtnigu perrä ei anna: liha külmtüütlemine piät vastama Euruupa lihahügieeni nõudmiisilõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
A ütel lätläsel, tekevjuhil nigu ma olõ, om 28 alambat. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
A ütel oll püss kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ütel velel oll halva naane, tuul vanõmbal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üte puolpäävä inäbtulõ õs sannast tõist kodo, oodati pääle, peräkõrd minti kaema, näti, ku ol`l` tõnõ ärr lahast, sanna kereselle kuijoma pant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ütest hädäst tulõ tõnõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
A ütine tüü läts’ nurja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
A ütiskunna sadamisõ perämäne etapp ollõv tuu, ku ulli nakkasõ tarku oppama. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
A ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A,” ütles “ku timä rehe pess, ma võta jaku arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“A,” ütles vanasitt, “ma ei tiiä, mis soo saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üts aasta saimi hektärisaagis viis tonni! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
A üts eesti tohtri oll’ tedä sääl kaenu ja ütelnü vinne tohtrilõ: http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
A ütski taha-as minnä, selle et rassõ elo väega oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A ütskõrd kae perrä, ma olõ latsilõ nukutiatrit tennü ülikooli aigu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«A ütskõrd kutsi kats vannapoissi minno Võõpso, et näil pini haigõ,» kõnõlõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
A ütskõrd peeti kuninga liina man suurt jahti, ni sõs oll vaija kuninga pojal ka sinnä minnä ni läts ka tõnõ puol vägüsihe, a nikavva lätsi kuninga imänd timä tarrõ kaema, et milles timä kõgõ tarõh um, ni näi sääl ilosat kuoljat ni naksi tõist tunistama, ni rõbohti ütte väega tillokõsõ sõrmusõ sõrmõh, ni nima tõmpsi tuo ärr sõrmõst, ni tull tütrek jäll ello. ni ku sõs kuninga poig ka kodo tull ni näkk ilosat tütreku ni sai poha hüä miel, ni võtt hinele naases. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A üts`kõrd piässi lagi vasta tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/suk2dex.htm
A üts miis läts kerkode. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
A üts miis nägi külh, kuis imä lihha suidsot', a tegi iks ummamuudo ja õnnõtus oll'gi käeh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
A üts nakas ütlemä, et mis mi lää õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üts oll pant hauda, niq käve kõ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üts tsura võt’t arq, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üts vana isti nukan, see kisendi just kui pulust: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
A üts veli kuul’d’, ku tä laul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üttegi kundsaklõbinat es kuulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
A üttegi veli saa as kuräs ni üttel, meil viel um lehmi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A ütte ku tõist tarkust mi saimi iks manu kah. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
A ütte ku tõist tarkust mi saimi iks paari tunniga kah. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
A üz poisikõnõ kavvaz` tuo as`ä ärr, tuo pallõl, et ai ai, kulla säksäkõsõ, ma külh iks sei üzindä, a mis mu süömine õigõ avit, tuo mõjo os midägi ankõ mullõ andis! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A üüse oll' kodo tulnu, tahtsõ juvva ja süvvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
A üüse tsiris’t’ sanna paja all, et Krystos Jumalapoig, kas sa siih olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A üüsärk sattõ poiskõsõl kangli alt nii pikält vällä, õt ots jäi jala ala ja poiskõnõ sattõ maaha. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Aŕa-ks näe, aŕa kae: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Aŕ läts meelestki. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
– A śoo ku poiss lätt naase perrä, mõrsja perrä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
“A’agõ riih vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
A’ hulka niidsi või es mies laskõ hukka minna; nakas tõisi viisos kudama, kudi ni kudi, nikavva ku sai tõisi määne kuorma sis ammut rattilõ ja vei tõsõ turgu müvvä, esi murõht, et tiijä äi joht, kiä nimä ärr’ ost, pallo um tõisi väega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ ku peräkõrra jo naas ul`l`ilõ ka käümine väega nos`sõs minemä, sai nimä jo peräle koh kuninga lijn näkü jo kavvõst ni sinnä läze targa’ vele’ hinele amõtit otsma, ul`l` veli ka läz’ iks ütteh, sis lubasi targa’ täl ka jo süvvä selle et näile inäb hinele vaija olõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ ku tä, olguke kas vai perämätse kiviga ülesvisatõh timmä hüvvä pekko püüdä saa-i’ ja tä maalõ satas, sis om täl hukah ja tõõsõ korra aigo nakkas tä setä mängo jäl otsast pääle. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
A’ mehel olõ õs midägi märgit, mõista as midä nõuda, sis käsk kuningas tedä umma maija võtta, tälle hüä rõiva’ sälgä panda ja kõikõ süvvä anda, miä üsigi himustas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ meil mängite õks inne kõõ üte vana rehe ümbre, miä nu om ar laotõt. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
“A’ miä meil suka asja, ega mi’ su õn`n` olõ õi.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ saa as viel kuki kavvõtohe, kuuli takah jo suurt hellü ni täntämist: vana kur`ä’ näi’, et nõide kell ol`l`är`r` kaonu, läzi’ ka hulgahna takah ajama, naksi’ jo pia järgi saama, sis ütel`kaarna mehele, et viska savikivi maaha! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ sandikõnõ ka kai, kuna kõgõ paremb aig olll, ku tõsõ hüä hoolõ pääl oli, tedä panõ õs tähele, sis timä hiile hillokõisi sängü mano, haard saina päält nagla otsast rätsepä püksi kõgõ rahakotiga ärr ni kai, ku lävest sai ka kuulmata ärr minnää vällä, sis läz’ ummi hobõstõ mano ni kihot`kodo minekit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ sis naass’ jo kuninga tütär`ullilõ velele nõus löömä, tuol ol`l` kaho, ku sääne tubli mies hukka saasi, kiä ni suurõ’ tüö’ ärr’ tek`k`, läz’ üzkõrra timä mano, ütel`, et mis sa kõgõ ärr kannahat, miä vele’ su pääle võl`s`va, peräkõrra nimä iks su uma lipõ keelega ärr’ lõikasõ, a sa kaiba ka näide pääle kuningalõ, midä, sis jääse nimä esi hätta! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ sis ütel`pää vana kuri, et nu olõ õi muud parembat nõvvo, ku joogõ seo meri tühäs ärr, sis või mi’ jäll’ takah ajama minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
A’ velil ol`l` põhatuhe tuo pääle süä täüs, et ul`l` veli sändse hüä kõrra pääle sai, naksi jäll vahtsõt nõvvo märkmä, kuis vele kaala lõigata saasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
B. Eeläne miis mi puul? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
B. Hall mehekäne tulõ tarrõ ja tsuskas pää pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
B. Härg müüg moro pääl, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
B. Hääst mõrsjast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/64.html
B. Hüä puu, a palki õi saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
B. Imä jämme, poig pikk, tütär illos? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
B. Kar'us tunnõ-õi umma karja? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
B. Kas täüskasunuq ommaq Sinnu minkagi hirmutanu, et Sa hää lats olõssi? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
B. Katekõisi sõsaridse' ütevärki tsuklese, üts eeh, tõne peräh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=544
B. Kats otsa, kats rõngast, keskel pulk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
B. Kats sõsard üte sõba all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
B. Ku pall'u pruugit arvutit, määntside netilehekülgi pääl Sa kõik aig käüt? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
B. Ku sakõstõ ti sõpruga kokko saati ja midä sõs tiiti? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
B. Kõik saksa sällüle, kats risti all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
B. Mees käüp ega päiv sannan, om siski must, tõine ei käü kunagi ja om valge? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
B. Mehil kundsa vaelihe pantu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
B. Miis meeleldä, hopõn jalolda, aiaja uhõlda ja sõit ka? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
B. Nitse nihk, suga sugi, sõski istub mõrsja pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=269
B. Noorik lätt kerikohe, mõista-ai' vällä tulla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1537
B. Peremehe perseke palas ar', sulasõ suuge tiiä-äi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2016
B. Pilukõnõ, palakõnõ läbi saina puid vidä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
B. Pini hauk, persest tsilgus luid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
B. Pinikäne iä pääl, lavvakanõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
B. Pää kui kerä, keskelt kui ora, silma kui sibulakõsõ, kõrva kõolehekese, hand karvanõ kui ohkjanupp? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1977
B. Ravvadsõ' pindre, puudsõ' veere? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
B. Siit juusk sõda, säält juusk sõda, halli ruunarõipe mani? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
B. Sinisikk, vohomikk, tands külä tanomih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2543
B. Susi sums suud piteh, kahr kuiva mäke piteh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
B. Susi suu pääl, suu ammuli? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2029
B. Tamm sais Saarõmaal, ossa küünüse siia maalõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1600
B. Tiineh tulõ vällä, tühi lätt sisse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=23
B. Vanamehe tilk um mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
B. Varbini värises, põlvini põrises, pääle põlvi tellermanni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
B. Veli saiss, sõsar tants, vellenaene joosep? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=718
B. Viih sünnis, viih ristitas, ku umalõ imäle mano saa, um surm käeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2503
B 1 a. Pikk mõts, hele mõts, üle ilma koolimõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
Baaba poja seledi maakündjäle pikält ja laialt ette, missugutsõ nõuga nuormies mitu aastaka ilma pite ümbre hulknu ja et ütskõrd, kui ta kedagi vastalist om löüdnü, sis pand ta pakku, päälegi viel kui määne varas pakõ ta üö aol õigide inemiste puolt ar. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Baba Kuhi kalm om mäe otsan, miä om liina ligidäl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Bab - babismi luuja ja üts Baha'i uso kolmõst tähtsämbäst tegeläsest, 19. aastagasada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Babi maja om kah ärq lammutõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Babür İmparatorluğu) oll' Turkin islamistlik riik Hindustani puulsaarõ pääl, miä tekkü 1526, vallut' 17. aastagasaa lõpos ja 18. aastagasaa alostusõs suurõmba jao Hindustanist nink kattõ ärq 19. aastagasaa keskpaigan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mogulid%C3%B5_impeerium
Bachi Johann Sebastian (Johann Sebastian Bach, 1685-1750) oll' s'aksa barokiao viiesepp ja hõrilamängjä , Bachõ suguvõsa kõgõ välläpaistujamp liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bachi_Johann_Sebastian
Bagdad om Iraagi pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bagdad
Baha'i usk om monoteistline usk , minka lõi Baha'u'llah (1817–1892) 19. aastagasaal Iraanin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baha%27i_usk
Baha'u'llaht pidäväq bahá'íq kõgõ perämädses jumala ilmutajidõ rian, miä nakkas pääle joba muistitsõst aost ja kohe kuulussõq Aabraham , Moosõs , Buddha , Zarathustra , Jeesus ja Muhamed . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baha%27i_usk
Bahama , ammõtlidsõlt Bahama Ütisüs , om saarõ riik Atlandi suurõnmeren Florida lähkon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bahama
Bahama pääliin om Nassau . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bahama
Baikali järv ( vinne keeli : о́зеро Байка́л, burjaadi keeli : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baikali_j%C3%A4rv
Baikal om vii hulga poolõst maailma kõgõ suurõmb makõ viiga järv, timän om üts viiesosa maailma makõst viist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baikali_j%C3%A4rv
Bali kiil om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 3,9 mill'onat inemist (2009. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bali_kiil
Balti keeleq om indoõuruupa kiili umaette alarühm, kohe kuulusõq läti , latgali , leedu ja semaidi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Balti_keeleq
Bangkok om Tai pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bangkok
Baranya maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baranya_maakund
Barbados om saarõ riik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Barbados
Barbadosõ pääliin om Bridgetown . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Barbados
Baski keelel olõ-õi teedäq üttegiq sugulaskiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Baski keelel om pall'o murdit, miä ommaq väega elojovvulidsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Baski kiil (baski keelen euskara ) om kiil, midä kõnõldas põh'aõdagu- Hispaanian ja lõunõõdagu- Prantsusmaal alal, midä kutsutas Baskimaas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Baski kiil om pääas'aligult aglutiniirjä (kokkokliipjä) kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Baski kiilt kõnõlõs umbes 700,000 inemest, kinkast inämbüs kõnõlõsõq pääle baski keele viil hispaania vai prantsusõ kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
B 1 b. Eit all, taat pääl, sika-saka keskel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Bb. Haugu-ui, purõ-õi, tarrõ lasõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
Bb. Hiir käu sannah, kats miist pidä kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
B 1 b. Härg lätt lauta ja heit hanna lauda otsa ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
B 1 b. Karv all, karv pääl, Jummal hoia' mulgu iist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Bb. Kats lühkest ujja, kavvõndõhe künnüse'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Bb. Kikemiina, kuhemiina, pikä puu hõrõtismõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1333
B 1 b. Kinnida luud ja vinnüdä nahka? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2471
B 1 b. Kolmõkandiline aidakõnõ, püüglijahu täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
B 1 b. Kuurma iih, kuurma takah, hobõnõ vidä keskpaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Bb. Kõvvõr kurat paaba säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Bb. Libo puhk liina otsah, kuts kooljit üles? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=948
B 2 b. Naane istus katsiratsikalla säläh ja aase hobõsõllõ päitset päähä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Bb. Peon piäd, silmäge ei näe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
B 1 b. Pikk mõts, paks mõts, üle ilma koolimõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
Bb. Soo pikä, saare pikä, pikä-päkä pääle jääse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
B 2 b. Säidse süld sild, uibu otsah, vereva ubina uibuh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Bb. Vana mehekene küntäs hummogul varra taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
Bb. Verrev hobõnõ süü läbi aia haina? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Bb. Väikene mar'atsäugakõnõ kest maailma merd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
Bc. Härg möö pikä pedäjä otsan? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Bc. Kaks väikest ujja, kaugõlõ juuskva? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Bc. Kana orsil, soolige väläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
B 2 c. Karva all, karva pääl, a Issänd hoia, ku mulku saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Bc. Kats kurgõ tsagava üte saapaseere sisse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Bc. Kümme küllüle, säidse sällule, nelli nelä naal? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
Bc. Meri ümbretsõõri, tuli keskpaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Bc. Piho puhk lehesepilli, kuts kuuljid üles? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=948
B 1 c. Pikk mõts, peeni mõts, üle ilma koolimõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
Bc. Puunõ emä, raudne isa, väikse', väikse' latsõkõsõ', kõik omma' verejuuja'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1712
Bd. Härg mürrä pühäh pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Bd. Hõikas, lõikas lehesepilli, kuts kuuljit üles? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=948
B 1 d. Kolmõnulgaline aidakõnõ, kõik püüdlijahu täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
B 1 e. Härg lätt lauta, hiit hanna ussõ taadõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
B 1 e. Kolmõnulgalinõ aidakõnõ, valgõt jahu täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Belarussi' kruusatii pääl... http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Belaruss om kah kütte poolõst kokkohoitja, niisama nigu väiku põka. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Belaruss või olla, ku nelä-viie hektäriga toimõnda. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Belau , ammõtlidsõlt Belau Vabariik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belau
Belau pääliin om Melekeok . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belau
Belgiä Kuningriik ( hollandi keelen Koninkrijk België , prantsusõ keelen Royaume de Belgique , s'aksa keelen Königreich Belgien ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belgi%C3%A4
Belgrad om Serbiä pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belgrad
Belize om Kesk-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belize
Belize pääliin om Belmopan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Belize
Benno arvas, et vast om esä selle nii vanas elänü, et olõ-i suidsu- egä viinamiis ja mehidsekihvti om kah küländ hulga saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Bergmanni Karl joht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Berlusconi Silvio ( Silvio Berlusconi [s'ilvio berlusk'ooni], sündünü 1936) om Itaalia ärimiis ja poliitik, Itaalia pääministri 8. lehekuu pääväst 2008. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Berlusconi_Silvio
Bernard Kangro kirandusauhind 2001 raamadu “Suusamütsü tuti” iist. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Bern om Sveitsi pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bern
(Berta) omma joba jälleki moodust är lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/inne.htm
Bf. Härg mürrä tühän pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Bg. Härg mürra pikäh pühäh pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Bhotiaq kõnõlõsõq tiibedi keelele lähküt dzongkha kiilt, miä om ka riigikiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Bhutani lõunõjaon om mitmit rahvit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Bhutan om üts maailma konsõrvatiivsõmbit riike, kon om tsihis säet budistligu elokõrraldusõ ja traditsiuunõ hoitminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Bhutan vai Bhutani Kuningriik om riik Lõunõ- Aasian , Tiibedi ja India vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Bioloogia ( kreeka sõnost βίος ' elo ' ja λόγος ' logos ') om luudustiidüse haro, miä uur ello . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bioloogia
Bioloogia uur eloliisi ehitüst, arõnõmist ja ülevänpidämist , ni näide vaihõkõrdo hindäkesken ja keskkunnaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bioloogia
Bioloogi omma ütelnü, et meil omma kõik punadsõ raamadu eläjäkese olõman, vällä arvadu nuu, kes mere veeren eläse. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Bioplastiga tegeles edesi vahtsõnõ firma Elementum. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Birma , ammõtlidõlt Myanmari Liit , om riik Lõunõhummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Birma
Birma pääliin om Naypyidaw . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Birma
Bismarcki Otto ( Otto Eduard Leopold von Bismarck , 1815–1898) oll' S'aksa poliitik, edimäne S'aksamaa riigikantslar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bismarcki_Otto
Bismarcki kõgõ suurõmbas teos peetäs ütidse S'aksamaa luumist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bismarcki_Otto
Biti impeerium oll' riik 16. aastagasaast 20. aastagasaani, midä valitsõdi Ütiskuningriigi puult nink kohe kuuluvaq dominjooniq, kolooniaq, protektoraadiq, mandaadiq, ja tõsõq territooriumiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_impeerium
Blairi Eric Arthur (Eric Arthur Blair)) (25. piimäkuu päiv 1903 – 21. vahtsõaastakuu päiv 1950) oll’ inglüse kiränik, esseist, aokiränik ja kriitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Blairi Eric Arthur sündü 25. piimäkuu pääväl 1903 Indiahn Bihari provindsihn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Blairi Tony ( Anthony Charles Lynton Blair , sündünü 6. lehekuu pääväl 1953) om Briti leiboristlik poliitik, kiä oll' Ütiskuningriigi pääministri 2. lehekuu pääväst 1997 27. piimäkuu pääväni 2007. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Blairi_Tony
08:32 [2116] Blogi: ma ei, mõista midägi, ma ei tiiä midägi, ma ei taha midägi, ma ei suuvi midägi, ma ei tii midägi, ma ei lähe koheki, ma ei tulõ koskilt... http://mulje.ee/unitsiga
Boliivia pääliin om Sucre . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Boliivia
Bolivari Simon ( Simón José Antonio de la Santísima Trinidad Bolívar y Palacios , 1783–1830) oll' Ladina-Ameeriga revoluts'ooni juht ja nelä riigi riigipää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bolivari_Simon
Bolognan sai Mozart kokko Martini Giovanni Battistaga ja võeti vasta kuulsa Accademia Filarmonica liikmõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
B om hulk, minka eloniguq ommaq Võromaa kihlkunnaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Borga Triinu sõnno perrä omma 9.–10. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Bosnia ja Hertsegoviina ( bosnia ja horvaadi keelen Bosna i Hercegovina , serbiä keelen Босна и Херцеговина ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Bosnia ja Hertsegoviina kesk- ja lõunõosa ommaq mägitseq, põh'aõdagun om kah kühmõ, a põh'ahummogu jaon om maa tasanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Bosnia ja Hertsegoviina om parlamentaarsõ demokraatlidsõ riigikõrraga riik, miä sai 2010. aastaga mahlakuun NATO liikmõkandidaadis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Bosnia ja Hertsegoviina sai hindäperi riigis 1990. aastagil Jugoslaavia sõa käügin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Bosniast ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Sarajevo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Bosniast ja Hertsegoviinast põh'a, õdagu ja lõunõ puul om Horvaatia , hummogu puul om Serbiä nink lõunõhummogu puul Montenegro . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Brahmagupta ja Bhāskara tüüq pand' inglüse kiilde ümbre Colebrooke 1817. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Brahmagupta (598–668) naas' süstemaatilidsõlt uurma tõsõ astmõ diofantiliidsi võrrandit, muuhulgan võrrandit, midä tundas Pelli võrrandi nime all ja midä Õuruupan es uuritaq inne Fermat 'd ja Eulerit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Brahma (sanskriti keelen ब्रह्मा; IAST:Brahmā) om hinduismi luumisõ jummal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Brahma
Bratislava om Slovakkia pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bratislava
Breidablik Spelemannslag: noorõ' hardingfelemängjä' Norramaalt. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Bretooni kiil (bretooni keelen brezhoneg ) om indoõuruupa kiilkunna keldi keelerühmä kiil, mink lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja kõmri kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bretooni_kiil
Bretooni kiilt kõnõldas põhilidsõlt Prantsusmaal Bretagne 'in, kon taad kõnõlõs umbõs 200 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bretooni_kiil
Briti Columbia om provints Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Briti India Impeerium 1909. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_India
Briti India all mõtõldas aojako 1858-1947, ku Hindustani puulsaar oll' britivõimumaa , vai sõs tuud maad hinnäst tuul aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_India
Briti saari pääl (a mitte Iirimaal ), Assoori saari pääl ja kõigi suurõmbidõ Vaihõmere saari pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Brüsselin, üts’ kabinet tulõ viil mano! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
B) tõsõq ketiq (peenikeseq)� küleh: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Buda Liinamägi üten kantsiga ja kõik mis sääl sisen om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Buda kandsi tagasivõitminõ 1686. a. Benczúri Gyula maal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Budapestin om pall'o ülikuulõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Budapest om Ungari pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Budapest om katõl puul Doonau jõkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Buddha, Dharma (Säädmüs) ja Sangha (kogukond). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Buddhadõ kotsilõ pruugitas mitmit muidki nimitüisi, nt niilännü (sanskriti k. tathāgata ), bhagavat ja võitja (sanskriti k. jina ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Buddha kirotõdas suure algustähega, ku tegemist om Šākjamuniga (Gautama Buddhaga); buddha ku virgunusi eloliisi ülene nimitüs kirotõdas väiku algustähega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Buddha om sääl sagõhõhe igävene vai ülemainõ olõnd vai printsiip, kiä aigaolt võtt inemise kujo, et näüdädäq eloliisilõ tiid virgumisõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Buddha tähüstäs budismin tiidmise kõgõ korgõmba saiso, virgumisõni joudnut inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Buddha (võro ja eesti keelen pruugitas ka sõnakujjo " buda ") tähendäs 'virgunu' ja tulõ sanskriti keelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Budismin olõ-i Karma põhjusõ-tulo joud, niguq pal´loq arvasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Budismin olõ-i egot vai henge, miä olõsiq lahotõt kygõkogost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Budismin om buddha innekõgõ oppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Budism (ka buddhism vai buda usk ) om Buddha Šākjamuni (Siddhārtha Gautama; arvadaq 6.–5. aastagasada i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Budism om levinüq kaq muial maailman – arvatas, et maailman om 350 mil´lonit kooniq 1,7 millardit budisti ja taa om üts kõgõ kipõmbahe kasujit uskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Budistiq uskvaq, et taa ahila saa murdaq, kuq oppiq ärq kaotama himostamist ja hirmu Buddha ja Dharma (Säädmüs) oppusõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Bukarest om Rumeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bukarest
Buletnovah jaeti aidu ja väega tülüstedi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Bulgaaria Vabariik ( bulgaaria keelen Република България ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bulgaaria
Bulgaaria (aastagast 1915). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Bulgaarlasõq ehitiq Doonau jõõ viirde kats kantsi: ütele poolõ Buda ja tõsõlõ poolõ Pesti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Buliwya ), ammõtlidsõlt Boliivia Hulga Rahvidõga Riik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Boliivia
Burkina Faso om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Burkina_Faso
Burkina Faso pääliin om Ouagadougou . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Burkina_Faso
Burundi , ammõtlidsõlt Burundi Vabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Burundi
Burundi pääliin om Bujumbura . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Burundi
Bushi, Georgipoiss` nimes! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Bushmõsupulbri om õigõ ja Husseinmõsupulbri võlss’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
15 Buss Valgjärvelt Võrolõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
11.00 Buss Võrolt Harglõdõ Võro keriguplatsilt ja Valga bussijaamast. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
13.30 Buss Võrolõ koolimaja mant (3 eur). http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Bussi ala jäiä olõs vast viil ohtligumb olnu, a ma külh es saa arru, et buss olõssi võinu otsa sõita, ku ma tä iist läbi käändse… http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
– Bussiga. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
– Bussiga hõrilameistride Kriisadõga köüdetüisihe kotussihe. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
– Bussigaq hõrilameistride Kriisadõgaq köüdetüisihe kotussihe. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
- Bussiga sõit Koivaliina ja Taheva mõisahe – Juhatasõ Taavi Pae ja Marju Kõivupuu. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Bussijuhi tüügä paralleelslet nakas sanatooriumih ka ehitus suure tuhinägä pääle ja sõs oll` õgast asju vaja kost tuvva ja varustada, ni tull` taa tegevüs kah mano. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Bussi pääle kirjapandminõ ja muuq küsümüseq: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
15 Bussireis latsilõ (Valgjärve teletorn, Pikäjärve mõis ja Hauka talo). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
14 Bussireis täüskasunuilõ (Tamme mõis ja kõrts – Valgjärve vana koolimaja – Pikäjärve mõis – Kiltre talu – Valgjärve). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Bussisõidu iist Valgast tulõ massa 2 ja Võrolt tullõn 3 eurot. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Bussisõidu- ja söögisoovist andkõ Laanemaa Kailõ kimmähe teedä inne 4.08! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Bussisõit, nigu üteldüq, om võro kirändüst mõotanuq mitut muudu. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Buss pidä kinni säändsin piätüisin: http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Buss piät käümä ku kellävärk ` . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Buss’ Urvastõ lätt vällä riidi, 8. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/index.htm
Buwayhidi riik (945-1055) tekk' Širazist uma pääliina, sinnäq ehitedi mošeesit , lossõ ja raamadukogo nink liinamüüri ehitedi pikembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
“Buy Local projekti seeh luvvas Setomaa tuutjidõ andmõbaas, minkõ üts tähtsä jago om võimalus osta’ läbi interneti,” and tiidä’ Timmo. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
B´b´ D´d´ F´f´ G´g´ H´h´ K´k´ L´l´ M´m´ N´n´ P´p´ R´r´ S´s´ T´t´ V´v´. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
B. Üts sant, sada silmä, kõik umma purru täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2644
B. Üts tamm kesket merd, kolm kullast sauka sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1144
Bács-Kiskuni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%A1cs-Kiskuni_maakund
Bütsandsi riik Justinianusõ aol umbõs 550. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants
Bütsandsi riik tekkü, ku Rooma riik jaeti Õdagu- ja Hummogu-Rooma riigis (lõplikult olliq nuuq kats riiki umaette 395. a.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants
Bütsants vai Hummogu-Rooma keisririik oll' riik 4.-15. aastagasaal Balkani puulsaarõl , Iin-Aasian nink 4.-7. aastagasaal ka Põh'a- Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants
C. All karva, pääl karva, esänd hoid mulgu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
20 CD-plaadi «Murõt ei olõ» (Ilves, Pulk & Rahman) näütämine ja kontsõrt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
C. Kadõkõsi sannah, üts pidä sanna ust kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
C. Kaits noorikut üte kaalaräti all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
C. Kats otsa, kats ringast, keskpaigah naba? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
C. Kir'eldäq mängõ ja noidõ reegliid. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
C. Kuis nal'aq Sinu mano jõudvaq - kost Sa noid kuulõt vai loet? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
C. Kurõmari kest vett? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
C. Kähärä päägä tsura, hand mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
C. Kõik sõamehe' ommava piudaldõ, üts õnnõ risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
C. Küll minno võrgitas, ma iks mõrsja pää pääl istu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=269
C. Kümme küllülde, säidse sällülde, viis veletalikolla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
C. Kümme sutt halli hobõsõrõipõ man? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
C. Lind hüä, lihha süvvä-äi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
C. Pikk mõts, helle mõts, üle ilma koolimaea? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
C. Pini hauk, perse pauk, hatt hauk, hamba' tsilgusõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
C. Pääl pulk, all mulk, vesi ümbre, tuli keskel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
C. Rebäsekäne sõit, valgõ lavvakõnõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
C. Saksa kaadsa saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
C. Tõbras kar'ust tund, kar'us tõbrast tunnõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
C. Vanahalv paaba säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
C. Verrev lehmäke süü läbi aia oakõisi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
C. Viis juusk vett pide, kats kaes taevahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
C 1 a. Mees om meeleldä, hopen jalolda, tee tolmulda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Cabo Verde , ammõtlidsõlt Cabo Verde Vabariik , om saarõ riik Atlandi suurõnmeren Afrigast õdagu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cabo_Verde
Cabo Verde pääliin om Praia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cabo_Verde
Capet' Hugues ( Hugues Capet , u. 940 – 996) oll' edimäne Prantsusmaa kuning timä perrä nime saanust kapõtingõ suust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Capet%27_Hugues
Carl Larsson (1853-1919) oll' Roodsi kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Larssoni_Carl
Carl von Linné, Uppsala Ülikooli üts kõgõ kuulsamb tiidläne, elli Uppsalan pall'o aastit ja timä maia ja aida või ka s'oo ilma aigo nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Carstenwilms Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:User_fr-3
Cartier' Jacques (Jacques Cartier, 1491-1557) oll' prantsusõ meresõitja ja maiõuurja, kiä kuulut' Kanada Prantsusmaa umas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cartier%27_Jacques
Castro Fidel ( audio ) ( Fidel Alejandro Castro Ruz , sündünüq 1926) om Kuuba poliitik, Kuuba riigipüürdmise juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Castro_Fidel
2007 "Castrozza". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Castrozza", "Turba Philosophorum", "Kammertrükk", "Las olla pääle", "Faehlmann" (katõpääle Vahingu Vainoga), "Võlumägi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Catalão om liin Brasiilian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Catal%C3%A3o
Cb. Maa pääl lätt, kõsaha-ai', vii pääl lätt, mulaha-ai'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
C 1 b. Miis meeleldä', hobõnõ jalolda', tii tolmolda', alati sõit? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Cb. Mõista, mõista müülu, kassihand kaalu, päält päkä läätsä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Cb. Seol maal preilit ehitädäs, muiale maale viiäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1964
C 1 c. Miis meeleldä, hopen jalolda, lätt nigu tiigi tolma-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Cc. Mis ommõ hinda ümbre, silmaga saie kaia, a kässiga saat kumpi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
Cc. Mõista, mõista mõõlu, kassihand kaalu, pääle pässähanda plaatsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
C 1 c. Neitsi istse mõtsa takan, peutäis pirde käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Cc. Suu pikä, saare pikä, hao pikä, haena pikä, pikä-paka pääle lüvvä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Cd. Must härg kõnd ümmer tare, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
C 1 d. Neitsi kõnd mõtsa veeren, peotäis pirde palas käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Cd. Suu pikä, saarõ pikä, hanna pikä, haro pikä, pika-päka pääle jääse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Celia om sündünü 13.08.1964 Antslan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Celia ütel’, et sildi mõtõ om tuu, et müüdäkäüjä (vai suusataja) saasi arvu: tii lätt talohoovist läbi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Cervantese Miguel ( Miguel de Cervantes Saavedra , 1547-1616) oll' hispaania romaanikiränik , luulõtaja nink näütekiränik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cervantese_Miguel
Cervantes om pall'o mõotanuq hispaania kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cervantese_Miguel
Cf. Aru pikä, haena pikä, suu pikä, saare pikä, pikä-päkä pääle lüvvä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Cf. Härg müüräs müürü seehn, pikähn kuivahn pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
C 1 f. Neitsi mõtsa takan, peotäüs pirda käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Ch. Härg mürräs müürü seehn, pühä pikse pedäjähn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Champlain pand' küläle nimes Quebeci asundus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Che Guevara [tše ge'vaara] ( Ernesto Rafael Guevara de la Serna , 1928–1967) oll' Argentinast perit marksistlik revoluts'onäär, tohtri, kiränik, intellektuaal, diplomaat, mässäjide juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Che_Guevara
Cheopsi pürämiid , Semiramisõ rippaiaq , Artemise templi , Zeusi kujo , Halikarnassosõ mausoleum , Rhodosõ koloss ja Pharosõ tulõtorn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Cherubini Luigi (Luigi Cherubini, 1760-1842) oll' itaalia viiesepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cherubini_Luigi
Chiraci Jacques ( Jacques René Chirac , sündünü 1932) oll' Prantsusmaa president 17. lehekuu pääväst 1995 16. lehekuu pääväni 2007. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Chiraci_Jacques
Chișinău om Moldova pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Chi%C8%99in%C4%83u
Choose alt võro kiil'. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Christiane kuuli aastagal 1816 ja poig 1830 aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Christusse kan pereja , et minna\: temma kahn se Iggawetze auwo sissen pea u\:lles wohtut sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mingi&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Chuch'e om Põh'a-Korea doktriin esiqsaisvusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Chuch%27e
Churchilli Winston ( Sir Winston Leonard Spencer-Churchill , 1874–1965) oll' Briti poliitik, kiä om tunnõt innekõkkõ tuu poolõst, et tä juhtõ Ütiskuningriiki Tõsõ ilmasõa aigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Churchilli_Winston
Chávezi Hugo (1954-2013) oll' Venezuela president aastil 1999-2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ch%C3%A1vezi_Hugo
Cicero ollõv käünüq Archimedese havva pääl, mink pääl oll' olnuq kerä tsilindri sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Cista tege pakkõ Ihamarun ja Varstun ja ots parhilla meistrit ja pingiopõraatorit. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Coimbran usutas, et ku eksamist läbi satat ja tahat, et eksami perrä tegemisel parõmbihe lääsiq, piät inne tuud jalaga rebäst lüümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra Ülikooli ja liina ütes sümbolis om ülikooli kellätorn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra Ülikoolil om 8 tiidüskunda, miä ummakõrda jagonõsõq osakundõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra Ülikuul kuulus Coimbra gruppi - tuun grupin ommaq Õuruupa kõgõ vanõmbaq ja väärikambaq ülikooliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra Ülikuul om ülikuul Coimbra liinan Portugalin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra Ülikuul om üts suurõmbit Portugalin, sääl opis pia 20 000 üliopilast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra ülikooli lipp om valgõ, mink keskel om ülikooli logo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra ülikoolin olõ-iq erälde kursuisi tüülkäüjile vai õdaguidsi kursuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Coimbra ülikoolin ommaq opnuq pall'oq kuulsaq tiidläseq, poliitiguq, kultuuritegeläseq ja muuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Collatzi umbarvaminõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Colombia pääliin om Bogotá . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Colombia
Colombia vai Kolumbia , ammõtlidsõlt Colombia Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Colombia
Commander, a om noist veitse lihtsämp ja kehvemp. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Concepción om liin Tsiili keskosan, tä om Bío-Bío piirkunna ja Concepcióni provintsi keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Concepci%C3%B3n_(Tsiili)
Conchita Martínez ( 1972 ), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
Contra kõnõl’, et sai lugõmisõ-himolõ Liinamäe vanaimä mant huugu mano: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Contra tegemiisi tiid Elfriede häste: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Contra vanaimä sai 100aastadsõs Contra ja vanaimä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Contra ütles: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Cooki saari pääliin om Avarua . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cooki_saar%C3%B5q
Cooki saarõq om saaristu Okõaanian , midä valitsõs Vahtsõnõ Meremaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cooki_saar%C3%B5q
Cortési Hernán (Hernán Cortés de Monroy y Pizarro, 1485 - 1547) oll' Hispaania maiõuurja ja konkistador, kiä alost' 16. aastagasaa alostusõn Asteegi riigi vallutamist Kastiilia kuninga ja Pühä Rooma imperaatri Charles V nimel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cort%C3%A9si_Hern%C3%A1n
Csongrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Csongr%C3%A1di_maakund
Curitiba om liin Brasiilian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Curitiba
Cyril kuuli edimäsen ilmasõan, Vyvyan kirot' raamadu rängäst elost esä vangiminegi aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
C. Üü tüü, päävä tüü, käbehep ku käsitüü? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2610
Cézanne'i Pauli maal Kaardimängjäq (1895). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
D. Eeläne miis akna all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
D. Esäne all, emäne pääl, vitu-vatu vastatsidõ, valgõ vatt joosk vahõlt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
D = { Hargla kihlkund , Kanepi kihlkund , Karula kihlkund , Põlva kihlkund , Rõugõ kihlkund , Räpinä kihlkund , Urvastõ kihlkund , Vahtsõliina kihlkund }. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
D. Härg lääb laudil, lihakauss pää otsan? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
D. Itse kaatsa saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
D. Ivvokõnõ iä pääl, lavvakõnõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
D. Karva all, karva pääl, esäne hoit mulku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
D. Kas Sa kirotat anõkduutõ, nall'u ja muid nal'akit asju üles (märkmikku; http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
D. Kas ja kuis ti tähistät nimepäivä? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
D. Kassi käpä vaeleh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
D. Kats orra, kats sõrmust, kespaigast kinni pant? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
D. Keerokene-veerokene, läbi lae varsa varas, maast kasus margapuu, margapuust sinilill, sinilillist põrkna? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
D. Kolmõnukalinõ tarõ, valgõt krõiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
D. Kos ja kuna hariligult hirmujuttõ kõnõldas? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
D. Kuurma iih, kuurma takah, inemine vaihõl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
D. Kõik puu omma piuta, üts puu ommõ risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
D. Määne Su hüüdnimi om? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
D. Määntsit blogisit Sa loet? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
D. Sada saarõlehekeist, kats kullakaasõkõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
DVD-plaadi pääle saanu laulõ mano om pilt võet Põlva talorahvamuusõumin Karilatsin. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
DVD päält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
D. Verrev lehmakene, jõhvinõ lõiakõnõ, süü läbi aia läätsi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
D. Vett pitten lätt, ei vulisa, tiid pitten lätt, ei kõsisa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Da Gama Vasco (Vasco da Gama, u. 1460 vai 1469 - 1524) oll' Portugali maiõuurja, üts kuulsampi Õuruupa maiõuurjidõ hulgan, nink edimäidsi laivo päälik, miä sõidiq Õuruupast Indiahe (ümbre Afriga ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Gama_Vasco
D 2 a. Nahanõ sann, villanõ keres, üts miis sannah, a kats miist pidävä ust kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Da Vinci Leonardo (Leonardo da Vinci, 1452-1519) oll' Itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüsmiis, vällälöüdjä ja insinör. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Vinci_Leonardo
Da-da-da, võit! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Dantet , Petrarcat ja Boccacciot peetäs kolmõs kõgõ parõmbas itaalia kiränigus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alighieri_Dante
Dantet om kutsut viil itaalia keele esäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alighieri_Dante
Darvinistiq ütlesiq, õt olnuq ilm tõistmuudu, olnuq miiq kah tõistmuudu aronõnuq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Darwini Charles ( Charles Robert Darwin , 1809-1882) oll' inglüse luudusõuurja, kiä mõtõl' vällä niinimmat evoluts'ooniteooria , miä ütles, et kõik lihiq ommaq ao kestel vällä arõnõnuq ütitsist iinkäüjist luudusligu valigu tulõmusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Darwini_Charles
Daugavpilsin eläs päält 100 000 inemise ja tä om suurusõ poolõst Läti tõnõ liin pääle Riiat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Daugavpilsist Leedu piirini om õnnõ 25 km ja Valgõvinne piirini 33 km. Vinne piirini om 120 km. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Daugavpils ( latgali keelen Daugpiļs , s'aksa keelen Dünaburg ) om liin Lõunõhummogu- Lätin Daugava jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Daugavpils om tähtsä raudtiisõlm ja tüüstüsliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Davaite. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_15_laul.php
Db. Kats neitsit makasi üte kaali all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
Db. Käänä päss käätsu, pääle pässä plaatsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
D 2 b. Nahanõ sann ja villanõ keris ja üts miis õnnõ sannah vihus ja katõkesi pidävä ust kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Db. Suu' pikä', saarõ' pikä, jõõ pikä, järve pikä, hiiru pikä', haru pikä', pikä-päkä pääle panda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
D 3 b. Tillakõnõ tallõkõnõ, läbi lae puid kistas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
D 1 b. Tillukõnõ tallukõnõ kand läbi aia puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Db. Vana teedakõnõ tulõ tarrõ, lüü uma pää vastu pinki ar? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Db. Öö tüü, päävä tüü, muutsab ku muu tüü, jämehemb ku käsitüü? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2610
D 1 c. Tillokõnõ tallukõnõ tsusk läbi aia puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
"Dedomena" om kah pühendet geomeetriäle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Demograafia om inemiisi populatsioonidünaamiga tiidüslik uurminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demograafia
Demograafilidsõlt või analüüsiq tervet ütiskunda vai mõnõ tunnussõga (näütüses haridus, usk, rahvus, kodakundsus) piiretüt rühmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demograafia
Demokraatia indeks 2007. a. Midä heledämp maa, toda demokraatlidsõmp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demokraatia
Demokraatia vai rahvavõim om poliitilinõ kõrd, kon valitõminõ käü rahva puult valituisi saadikidõ abil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demokraatia
Dendroloog (puu- ja puhmatundja) Rohu Urmas mässäs saega uma vanavanaesä Mõtsa talon Ihamaru küle all. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Descartes'i René ( prantsusõ keelen René Descartes, ladina keelen Renatus Cartesius, 1596-1650) oll' prantsusõ filosuuf , matõmaatik ja kiränik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Descartes%27i_Ren%C3%A9
Detsembri algus um lämmi, um sadõmiid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Dharamsalahn lehekuu 25. p��v�l 2008. http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Dinosauruisi hulgan oll' nii kasvosüüjit ku lihasüüjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dinosaurus
Dinosaurusõq olliq suurõq ruumajaq , kiä elliq Maa pääl umbõs 160 miljonit aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dinosaurus
Diofantilidsõq võrrandiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Diogenes Sinopest ( kreeka keelen Διογένης ὁ Σινωπεύς, u. 412 i.m.a. – 323 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka filosuuf küünikide kuulkunnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Diogenes elli ku ker'us Ateena uulitsa pääl ja pidi suurt vaesust vuurusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Diogenes sündü Sinope liinan, miä s'oo ilma aigu om Türgin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Diogenes (Διογένης) om kreeka nimi, midä ommaq kandnuq mitmõq silmäpaistvaq inemiseq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes
Diophantosõ "Aritmeetika" pand' ümbre Qusta ibn Luqa (820-912). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Diophantosõst om väega veidüq teedäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Diplomaatia om umavaihõliidsi kõnõluisi pidämise kunst inemiisi (diplomaatõ) vaihõl, kiä ommaq saadõt tuud tegemä riigi , riikevaihõlidsõ organisats'ooni vai määntsegi tõõsõ rühmä iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diplomaatia
Dissotsiats'uun sõltus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dissotsiats%27uun
Dissotsiats'uun (vai dissotsiiirümine) om keemiliidsi ollusidõ vai molõkullõ lagonõminõ ioonõs , aadomidõs vai lihtsämbis molõkulõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dissotsiats%27uun
Diviisi ülembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Djibouti , ammõtlidsõlt Djibouti Vabariik , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Djibouti
Djibouti pääliin om Djibouti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Djibouti
Dobó plats - liina pääplats. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Dohány tänävä sünaguug om kõgõ suurõmb sünaguug Õuruupan ja suurusõlt tõnõ maailman, miä tegotsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Doktoris tunnistamisõ aktus peeti Helsingi ülikooli aoluulis-filoloogilidsõn auditooriumin 24. radokuu pääväl 1886. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Doktoritöie kaitsmisõs om Coimbra Ülikoolin erälde saal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Dolokivi kaibmisõs küsüse lupa kats firmat. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Dolokivi murdmisõs plaanitas tuud jupikaupa õhku laskõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Dominica , ammõtlidsõlt Dominica Ütisüs , om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dominica
Dominica pääliin om Roseau . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dominica
Dominikaani Vabariigi pääliin om Santo Domingo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dominikaani_Vabariik
Dominikaani Vabariik om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dominikaani_Vabariik
" Don Quijote " (hispaaniakeelidse originaalpäälkiräga " El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha ") om hispaania kiränigu Cervantese Migueli romaan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Don_Quijote
"Don Quixote" om hispaania kirändüse kõgõ mõokamb teos ja maailmakirändüse suurteos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Don_Quijote
Dostojevski Fjodor ( Fjodor Dostojevski , vinne keelen Фёдор Миха́йлович Достое́вский ) oll' kuulsa vinne kiränik, kiä sündü 11. märtekuu pääväl 1821 Moskvan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Dostojevski Fjodori esä Mihhail tüüt' vaesidõ inemiisi haigõmajan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Dostojevski Fjodor kuuli ärq 1881. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Dostojevski ja Wilde ja vot Tammsaare… http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Dostojevski kirot' ka juttõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Dostojevski om täämbätseni pääväni üleilma kuulsa ja timä töid lugõvaq inemiseq väega pall'odõn keelin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Drake'i Francis ( Francis Drake , 1491-1557) oll' inglüse meresõitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Drake%27i_Francis
Dregeri Taavi pilt, Uma Leht Urvastõ kihlkunnan Uhtjärve ürgoru perve pääl om Nõiariigi turismitalu rahvalõ olnu viimätsil nädälil silmäilus ilvesseimä üten kolmõ pojaga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Du Fust olõ-i pilte timä eloaost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Du Fu (杜甫; Dù Fǔ, 712 – 770 ) oll' Hiina Tangi dünastia tähtsämbit luulõtajit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Dublin om Iirimaa pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dublin
Dutkit brat, umma ellu ma nii odavalõ ei müü! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Dziecinówin elli 2007. aastagal 704 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dziecin%C3%B3w
Dziecinów om külä Lõunahummogu- Poolan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dziecin%C3%B3w
D. Üts kere, mitu tuhat silmä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2644
D. Üts ütleb: joosõ õnnõ, tõõnõ ütleb: lesätäme, kolmas ütleb: kumardamõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=718
Dáil and' vahtsõaastakuun, 1919 aastaga, vällä esiqsaisvusavaldusõ, Iiri Vabariigi nimel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Düreri Albrecht ( Albrecht Dürer , 1471-1528) oll' s'aksa kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/D%C3%BCreri_Albrecht
Džainismin mõtõldas jooga all nii vaimsit, sõnaliidsi ku iholiidsi tegevüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jooga
Džainismi-usoliisi om s'oo ilma aigu päält 10 mill'ona, noist suurõmb jago Indian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/D%C5%BEainism
Džainism om Indiast perit usk ja filosoofiakuulkund , miä tekkü umbõs 570. a. i.m.a. Džainism tarvitas inämbvähämb sammo mõistis kui budism . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/D%C5%BEainism
EDIMÄLT AETIVA MUNA KUUMAS, SEO SAI VÕÕRIL NIGU LEEVÄS, SIS NAATE MOOSÕST PARKMA, VÕÕRIT KANGÕST VÄLLÄ KÄRKMÄ, SEEH TETTI TSISS-TSOSS, VÄLLÄ KAÜDE VIPS-VOPS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=129
E. Eeläne miis paja all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
EE 14. köüten om sünnükuupäiv viganõ.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/20._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
EGÄSUGUMAIDSI MUID TEGEMIISI PÕLVA LIINAN VÕI LÖÜDÄ' PÕLVA PÄIVI KAVAST ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
EILÄNE MIIS VÄLLÄN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
EI MINA TOHI KODU MINNÄ 9. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
EI TOHI KODU MINNÄ 8. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
EITSI, EITSI, HELLA VELLE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/2-oitsi-oitsi-ellad-vellad/
EITSI, EITSI, HELLA VELLE; sull om särki, mull om särki, kask meil ütte-katekest! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
EKS 4° 4, 129 (5) < Räpina, Mehikuurma - J.Kotli < Veetska naane (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/19.html
EKS 4° 4, 131 (8) < Räpina, Veriora v. - J.Kotli < Tsia Ann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/20.html
EKS 8° 4, 133 (19) < Räpinä, Kõnnu k. - J. Jagomann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/8.html
EKS 8° 4, 177 (47) < Räpinä, Kõnnu k. - J. Jagomann < Liisa Samuilov (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/7.html
EKS 8° 4, 225 (23) < Räpinä, Kõnnu k. - J.Jagomann < Okse Tanilovits (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
EKS 8° 3, 416 (14) < Räpinä, Naha k. - Joh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/2.html
EKS 8° 4, 173 (43) < Räpinä, Pääsnä k. - J.Jagomann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/28.html
EKS 8° 3, 378 (22) < Räpinä, Raadama k. - Joh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/8.html
EKS 4° 4, 150 (19) < Räpinä, Veriora v. - J.Kotli < Tsia Ann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/13.html
EKS 8° 4, 354 (41) < Räpinä khlk. - J.Jagomann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/20.html
EKS 8° 4, 144 (25) < Räpinä khlk. - J.Jagomann < Hökla (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
EKS 8° 4, 45 (18) < Räpinä khlk. - J. Jagomann < Kat´a Simulmann (1876). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/9.html
EKS 8° 4, 366 (45) < Räpinä khlk. [Kõnnu k.] - J.Jagomann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/21.html
EKS 8º 4, 120 (15) < Räpinä, Kõnnu k. - J. Jagomann < Liisa Samuilov (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/28.html
EKS 8º 4, 271 (48) < Räpinä, Kõnnu k. - J. Jagomann < Okse Tanilovits (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/39.html
EKS 8º 3, 420 (16) < Räpinä, Naha k. - Joh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/35.html
EKS 8º 4, 264 (46) < Räpinä khlk. - J. Jagomann (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/56.html
E. Kas Sa olõt kuulnu ja kõnõlnu õudusjuttõ? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
E. Kats tütrikko kargas üte saapaseere seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
EKmS-in naas' tä kõrralaulõ publitsiir'mä kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
E. Kolmõnulgalinõ majakõnõ, valgõd kriiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
ELDIA (European Language Diversity for All) om mitmõtiidüsline uurmisprojekt inemise ja ütiskunna mitmõkeelisüse edendämises, ümbrehindamisõs ja tuust vahtsõt muudu arvosaamisõs. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
ELDIA keeleuurmise grupi-intervjuudest võro ja seto kogokunnan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
ELDIA käve 2011. aastagal läbi küsümän võro ja seto keele kõnõlajit Eestin, kar´ala ja vepsä keele kõnõlajit Vinnemaal, kar´ala ja eesti keele kõnõlajit Soomõn, eesti keele kõnõlajit Saksamaal jne. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
ELDIA küsümiisist tull’ vällä, et võrokõisi ja setodõ arvamisõ uma keele mõistmisõ kotsilõ omma suurõst luust ütesugumadsõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
ELDIA logo and edesi edesiliikmisõ ja jakkumisõ tasakaalu, miä om tähtsä keelile, midä mi uuri. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
ELDIA logo om lihtsä, a esiqeräline. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
ELDIA-projekti kujondus om mõtõld kandma naid mõttit. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
ELDIA projektin uuriti viil võro ja seto keele pruukmist esi põlvkundõ vaihõl, inemiisi arvamiisi mitmõkeelitses olõmisõ kotsilõ, tsill’okõisi kiili saisu haridusõn ja meediän ja pall’o muud. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
ELDIA uuringu tävveligu tulõmusõ tetäs avaligus tulõva aastaga joosul. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
ELDIA uurmise ankeedi võrokõisi lisaküsümisest kiräviie kottalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
ELF Väiku talo nakkasõ saama inämb tukõ nii eläjide ku aiavilä kasvatamisõs ja ka ettevõttõ arõndamisõs ja tehniga hankmisõs – sääne põllumajandusministeeriümi plaan uut Euruupa Kommisjoni hääskitmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
ELKS Varstu osakund kraam õga keväje nii Paganamaa järvi viirt ku ka Mõnistõ parki ja Eestimaa lõunatipu matkaratu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
ELOTSÕÕR. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
EMAKENE, ELLAKENE! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
E. Meri iih, meri takah, ineminõ kestpaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
EMÄKENE MEMMEKENE, rühgset koolda kui elädä, rühgset vaiju kui vanata, jättit mu külä ehhitä, valla-naeis’te valmista: külä mu küilmäste ehhiti, valla-naese valusaste. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
EMÄ PAND´ KARJA MU KASUMA (San) (viis kontr) 8. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
E. Määntsit tähtpäivi ja kuis perren tähistäti (nt jaanipäiv)? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
E. Neli sumps tiid pide, kats kaes taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
E. Olõ-õi ust õga aknit, koorints kõik rahvast täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
EPAn põllumajandusõ mehhanisiirmist opnu ja varramba ütessä aastat Põlva valla majandusnõvvomehe ammõtit pidänü miis om elo vana Võromaa veerevallan käümä vidänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
E. Panõq kirja niipall'o anõkduutõ (ütskõik määntsit), ku miilde tulõ. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
E. Pääväl valla, üüse kinni, Jummal hoia mulgukõisi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
E 28522/4 (9) < Põlva khk., Himmaste k. - Johan Keerd < Johan Keerd, 69 a. (1896) Sisestas Pille Parder 2003, kontrollis ja parandas Mare Kõiva 2003 Vanal orjuse aol lännüva ütskõrd suvõl valla peremehe mõisa vilavooriga Riiga minemä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
E 5040/41 (5) < Põlva khk. - Johan Keerd (1894) Sisestas Pille Parder 2003, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Vanast lännu H. küla vana püssümiis Peedo ütel pühapääval juttusõ aigu jõõ viirde kõnma, püss iks ka ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
E 5042/3 (7) < Põlva khk. - Johan Keerd (1894) Sisestas Pille Parder 2003, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Üttel tütrekkul olnu vanast väega suur himu kallit kaalahelmi, a ei olõ kostki tuu tarbis rahha saanu, tuupärast naanu ega pühapäiv juttusõ aigu mõtsa marjo otsma käüma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
ERA II 156, 269 (479) < Räpina khk., Kahkva v., Väiko-Viirkso t. - Daniel Lepson < Jakob Rämman, 60 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, parandas Lennart Peep Kui sügüse kõivo lehe ilda puu otsah omma, sis omma muutliku ilma kõik talv läbi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 156, 271 (505) < Räpina khk., Kahkva v., Väiko-Viirkso t. - Daniel Lepson < Jakob Rämman, 60 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, parandas Lennart Peep Lät mõts rutto lehte, piäd põllumiis katõ käega külvmä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 156, 272 (523) < Räpina khk., Kahkva v., Väiko-Viirkso t. - Daniel Lepson < Jakob Rämman, 60 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, parandas Lennart Peep Noorõ kuuga tulõ talv, vanakuuga suvi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 156, 269 (479) < Räpina khk., Kahkva v., Väiku-Viirksu k. - Daniel Lepson < Jakob Rämman, 60 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, redigeeris Lennart Peep Kui sügüse kõivolehe hilda puu otsah omma, sis omma muutliku ilma kõik talv läbi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 156, 272 (523) < Räpina khk., Kahkva v., Väiku-Viirksu k. - Daniel Lepson < Jakob Rämman, 60 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, redigeeris Lennart Peep Noorõ kuuga tulõ talv, vana kuuga suvi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 162, 580 (13) < Räpina khk., Räpina v., Tammiste k. - Paulopriit Voolaine < Juhan Jõks, 79 a. (1935) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kontrollis Kadi Sarv Vanast läts kõõ pulmarahvas soendest. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
ERA II 162, 242 (13) < Räpina khk., Räpina v., Tooste k. - Paulopriit Voolaine < Magda Tooding, 24 a. (1935) Kontrollis Kadi Sarv Hannaga täht näge maailma otsa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
ERA II 162, 241 (10) < Räpina khk., Räpina v., Tooste k. - Paulopriit Voolaine < Magda Tooding, 24 a. (1935) Kontrollis Kadi Sarv Kui inemene saa juuda jälge pääle, essüs är. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
ERA II 162, 251 (58) < Räpina khk., Räpina v., Tooste k. - Paulopriit Voolaine < Magda Tooding, 24 a. (1935) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2001, kontrollis Kadi Sarv Käolehem pandas sõrmõ pääle ja laalõtas tälle seeni, kui tä lindo lätt. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
ERA II 162, 246 (35) < Räpina khk., Räpina v., Tooste k. - Paulopriit Voolaine < Magda Tooding, 24 a. (1935) Sisestas Maarja Klaas 2001, kontrollis Mare Kalda Vanast oll üts miis joonu kivi mulgust, sis oll saanu suurõ kõtuvalu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
ERA II 156, 268 (471) < Räpina khk., Toolamaa v., Võuküla k. - Daniel Lepson < Karl Otsing, 40 a. (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, parandas Lennart Peep Kui toomõ häitsese 2 nädalet, sis om süküst kats kuud, häitsese na kats kolm päiva, tulõ sügüse rutto lumi maaha. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 377 (556) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas Kristiina Rüütli (1999) Kui kõiv kõrraga lehe maaha aja, sis tulõ lumi rutto. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 404 (777) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas Pille Parder 2002 Ehitüs puu rao vanakuu kuivaga, sis hoonõh pitä kovva vasta. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (645) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas Pille Parder 2002 Kui oktoobre kuu mõtsa ärä puhastas, tulõ pehme võito talv. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 404 (778) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas Pille Parder 2002 Riistapuu rao noorõl kuul, sis ei lüü koitet sisse. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (641) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui kirsilehe punatsõs läävä, sis tulõ lumi maaha, inne ei olõ lummõ uuta. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (642) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui lehe ei tahava puust är minnä, sis tulõ pikk ja külm talv. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (647) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui pihlakel om pallö marjo, saa vihmanõ süküs. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (639) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui puu rootsu põvvaga vett tsilkoma nakassõ, sis nakas kolmandal pääväl sadama. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (643) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui suvõl mõts kohisõs, sis tulõ vihma. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 375 (543) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Kui sügüse mõts rutto kõllatsõs lätt, sis tulõ varajanõ kevväi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 262, 387 (644) < Räpina khk., Veriora v., Kirmse k. - Daniel Lepson < Jaan Karpson, 82 a. (1939) Sisestas USN Lätt sügüse mõts rutto kõllatsõs, sulas keväjä lumi rutto ärä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
ERA II 21, 68/9 (71) < Setu, Kuulja v., Väike-Kuuliski k. < Satserina v., Kundrusõ k. P. Voolaine < Kati, umb. 43 a., Veera, umb. 30 a. (1928). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
ERA II 286, 125 (91) < Setu Leimanni k. - Ello Kirss < Maria Linnas snd. 1854(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul vanaesä in’ne surma - kutsut’i maq ka sin’näq tuu õdagu - tä naas’ jo sään’dsit synnu üt’lemä: täämbä om neläpäiv puul’pühäga üt’eh, ja et mis ta mis ta kikas nii mu otsa kaes kyik’ aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 122/3 (88) < Setu Leimanni k. - Ello Kirss < Maria Linnas snd. 1854(1940) Sisestanud Ülle Kärner Sysar’ velega sõidiq tal’sipühihommogu üle Mihlakova suu ker’kohe Pan’gavitsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 194, 215 (1) < Setu, Lõkova k. < Radaja k. - Ello Kirss < Ol'l'o Jõgõveer, s. 1872 (1938). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 209, 249/50 (1) < Setu, Meremäe v., Labanõ k. < Vilo v., Keera k. - Ello Kirss < Nasta Labandõ, s. 1863 (1939). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 266/7 (248) < Setu, Meremäe v., Lepa k. - Ello Kirss < (Agaafja) Ogas’k Tammik s. 1859 (1940) sisestas Ülle Kärner Halva naat’i kin’ni pandma, syss tet’ti ket’iq val’mis ja timmä petet’i, et ket’iq tii val’mis jumalat kin’niq pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 267/8 (249) < Setu, Meremäe v., Lepa k. - Ello Kirss < (Agaafja) Ogas’k Tammik s. 1859 (1940) sisestas Ülle Kärner Kygõ edimäne om siiäq nulka ehitet Viro külä t’s’ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 248, 533/7 (5) < Setu, Meremäe v., Tääglova k. < Karamsina k. - A. Lillesaar < Palakei Lillesaar, 65 a. (1939). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
ERA II 286, 260 (244) < Setu, Meremäe v., Uusvada k. - Ello Kirss < Jaagov Vahelaan s. 1885 (1940) sisestas Ülle Kärner Ku Mikul’ kuuli, timä lammõs’ keelijähe ja kiäk’i timmä es tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 259/60 (243) < Setu, Meremäe v., Uusvada k. - Ello Kirss < Jaagov Vahelaan s. 1885 (1940) sisestas Ülle Kärner Migulal ol’l ehitet uma kogondusõga mastõr ja paganausu keisri tul’l sin’näq uma syaga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 263/4 (246) < Setu, Meremäe v., Uusvada k. - Ello Kirss < Jaagov Vahelaan s. 1885 (1940) sisestas Ülle Kärner Miq küläh ol’l edeotsast kygõst kolq tallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 260/3 (245) < Setu, Meremäe v., Uusvada k. - Ello Kirss < Jaagov Vahelaan s. 1885 (1940) sisestas Ülle Kärner Taeluva ker’k om nel’lisada aastakka vana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 422/4 Setu, Meremäe v., V.-Serga k. - N. Koplimägi < Matroona Koplimägi (1940). http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
ERA II 286, 156 (125) < Setu, Palo k. - Ello Kirss < Ode Palo s. 1869 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Inemise nurisõsõ, mis tulõi vihma, et näl’g tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 160 (132) < Setu, Palo k. - Ello Kirss < Ode Palo s. 1869 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Jummal’ tahtsõ vanast, et ees’tläisi olõsis olõmahki, et nimäq ei paastaq paastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 157 (127) < Setu, Palo k. - Ello Kirss < Ode Palo s. 1869 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Mõla küläh ol’l jal üt’s vanamiis’, Mat’vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 209, 33/8 (2) < Setu, Petseri v., Korski k. < Misso v., Tiastõ k. - Ello Kirss < Nabra Kärg, s. 1874 (1939). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 163 (138) < Setu, Petseri v., Säpina k. – Ello Kirss < (Anastasia) Nasta Kuus s. 1860 Vedernika külas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 259 (242) < Setu, Petseri v., Tendova k. Ku perämäne kõrd ol’li ris’tega Pihkvah, syss punadsõ jo tul’liq pääle, pes’siq kyik’ aknõ purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 256 (238) < Setu, Petseri v., Tendova k. Meil ol’l vanaimä, tuu suurõ paastu perämädse nädäli sei kat’s vuuri ter’ve nädäli pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 258/9 (241) < Setu, Petseri v., Tendova k. Võinädäli meil midägi inäb es tetäq, peet’i nigu pühist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 253/4 (237) < Setu, Petseri v., Tendova k. a) Vanast ol’l inemiisil umah per’reh ka väega kõva kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 204/5 (183) < Setu, Petseri v., Tsältova k. - Ello Kirss < Nati Pillelaan, s. 1881 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Koh parhillaq ta Jakima Mikk, tah el’li in’ne üt’s väega rikas, Karp ol’l nimi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 205/6 (184) < Setu, Petseri v., Tsältova k. - Ello Kirss < Nati Pillelaan, s. 1881 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Pühä Mikul’ lät’s Pühä Üriga rikka mehe poolõ, et lasõq meid üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 200/2 (179) < Setu, Petseri v., Vaartsi k. - Ello Kirss < Aleksander Uibo, s. 1859 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Küt’t lät’s jahti, lätt mõtsa pit’e, lätt ni kullõs, lätt ilosahe jumalapallus ja laadona luht kyik’ sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 203/4 (182) < Setu, Petseri v., Vaartsi k. - Ello Kirss < Aleksander Uibo, s. 1859 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Mu imä ol’l tüt’rik kotoh, Truba pääl el’li. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 202/3 (180) < Setu, Petseri v., Vaartsi k. - Ello Kirss < Aleksander Uibo, s. 1859 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Oro poolõ edesi min’näq, sääl om Kitokivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 199/200 (177) < Setu, Petseri v., Vaartsi k. - Ello Kirss < Aleksander Uibo, s. 1859(1940) Sisestanud Ülle Kärner Sõda Riia liina iih tapõl’ säi´dse aastakka, es jovvaq võtta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 138/40 (108) < Setu Tiilike k. - Ello Kirss < (Dimitri) Miitra Lemmik s. 1891 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Peräst sai mina van’gividämise pääle, a lel’läpoig ol’l mul kah, tuu jäi sin’näq ruutu edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 135/7 (105) < Setu Tiilike k. - Ello Kirss < (Dimitri) Miitra Lemmik snd. 1891 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Lõkova Vasilal ol’l aidah olnuq liha tõrdu ja per’naan’e ol’l täl väega puhas inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 131/2 (102) < Setu Tiilike k. - -Ello Kirss < (Dimitri) Miitra Lemmik snd. 1891 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ruugamassmine ol’l nii, et kes kroonu pääl es olõq - ar väl’lä ol’l prak’it, syss õga sügüse myyt rük’i paari päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 47 (34) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Al’akseiah ül’ti, et ku riipöörüse saat väl’lä pöördäq, agu saai, syss viil kiird pääle lüvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 52/5 (49) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner In’nevanast ku ol’l tüt’rit vai mitu tük’kü, ku esä kuuli, ku poiga olõõs, võt’t külä maa arq, minke imä tüt’ridega kohe taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 48 (38) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Jummal’ hoit räüsä iist, ku mingui räüsäpäävä nurmõ tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 47 (35) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku kat’s nädälit inne kapstmaar’apäivä saa tsiaruhi väl’lä visadaq, syss kapstmaar’apäävä viskat jo tsia ERA II 286, 47/8 (36) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku üri tuu üretuse, syss mikul’ tulõ jo koormagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 46 (31) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku poornah tuiskas üle riijalasõ, sõss kapstamaar’apäävä üle katusõhar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 46 (29) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku üripäävä päivä näütäs, saavaq teräväq 1) rüäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 49 (43) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Lammas om ül’nüq ku jo mu naha laitu pal’ast maad, syss ma inämb koolõi näl’ga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 49 (45) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Meil käüdäss os’akoppa kirmassõhõ Seerit’sähe*, vaelt tuu om os’apäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 49/50 (46) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Mi ol’li üt’evoori Pel’sih Annõmäel, syss Pel’si t’suraq hausõq* Miik’si t’surrõgaq, et Miik’si vana Jaan’i-rõibõq k’äu siiäq mi Annõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 51 (48) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Mu imä ku uudsõht küd’si, kõõ an’d pinile edimädse pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 47 (33) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Oudakeiah ku saa kikkalõ juvvaq, syss sorokasvetah saa här’äle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 48 (37) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Pikne põrotas paiukoorõ vallalõ, Jaan’ jakkas kin’ni ja Piitre pit’sitäss perägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 46 (28) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Rämmänäpäät’nitsa peet’i Sat’serinnah selle, et tuu om sügüse, syss paremb pitäq, om kyikõ kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 48/9 (41) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Trollapääväst alostõdi rükä tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 49 (44) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Tuu ol’l viil ilda aigu ku edimäne kõrd pan’ti riih’ üles, tuudi hal’as tammõ ossakõnõ, tsusat’i piida vahelõ ussõ kottalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 49 (42) < Setu, Vastseliina v., Hinsa k. - Ello Kirss < Taarka Pino, s. 1871 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Ulasõpäev ol’l kah üt’s sääne kar’a päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 194, 538/42 (3) < Setu, Vilo v., Olohova k. < Lõkova k. - Ello Kirss Elli kolmõkesi velitse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 63, 442 (7) < Urvaste khk., Urvaste v., Verioja t. - Richard Viidebaum < Pauliine Jeret (s. Kõdar), 73 a. (1933) Sisestas ja redigeeris Mare Kalda Üts miis lasknu peeru ja ütelnü vanajuudale: http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
ERA II 160, 473/4 (36) > Vahtsõliina kihlkund ja vald, Vana-Saalussõ as., Laanõ t. - I. Daniel < Miina Toom, s. 1871 (1937). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
ERA II 247, 159/60 (2) < Vastseliina khk., Loosi v., Tissi t. < Tabina k. - Harald Truija < Liisa Juhkam, 75 a. (1939) Sisestas USN Tabina järv on olnud rändjärv. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
ERA II 286, 159/60 (131a) < Setu, Palo k. - Ello Kirss < Ode Palo s. 1869 (1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul velel lät’s poig kroonu pääle minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 194, 264/5 (17a) < Setu, Vilov., Radaja k. < Parkanova k. - Ello Kirss < Mat’ro Müürüorg, s. 1868 (1938). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA II 286, 167 (144b) < Setu, Petseri v., Säpina k. – Ello Kirss < (Anastasia) Nasta Kuus s. 1860 Vedernika külas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
ERA I 2, 405 (1) < Põlva khk., Kioma v. - ? http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
ERV 267 (1890) < Sangaste khk – A. A. Borenius-Lähteenkorva, 1877. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
ESK lahenda-i ärq kõiki häti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
ESK tähendäs, et inemiseq pidänü artikli päämidse mõttõ kirjä pandma nii, et tuugaq inämb-vähämb kõik nõun olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
E STuudio koori omma toonu avvohindu jo mitmõl aastal nii Eestimaalt ku vällämaalt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
E 56040 (76) < Sangaste khk, Tagula k – E. Päss < Liine Sisas’k, 29 a. (1925). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/24/12-kiigu-kiigu-kitsetalle/
ETBL om Õuruupa Ümbrepandmiskontoridõ Liitõ Liido (EUATC) liigõq. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
ETV-n saa filmi kaia': http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
ETV puult aigu kavvõmbalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
ETV võrokiilset telesaatõsarja «Mõtõlus». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
E. Tilloke tõllake, ravvane rakake, vida läbi aia puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
E. Tsia sõra' vaelih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
E. Uibu meren, kolm ossa külen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
EVAR: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
E 1 b. Esä pääl, imä all, valgõt vattu juusk vaihõlt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
E 2 b. Imänd all, esänd pääl, valgõt vattu juusk vaihõlt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Ecuador , ammõtlidsõlt Ecuadori Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ecuador
Ecuadori pääliin om Quito . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ecuador
Eda Veeroja, tel 503 2341 või e-post: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Eda kõnõlõs, et varramba oll’ lugu viil kehvemb, no või tä suidsulihha pakku vähämbält umah taloh ummilõ küläliisile. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Eda tekk’ PRIA rahaküsümise maksimumvariandi pääle – et es olnu ütelgi ammõtnigul mitte millegi kallal norri. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Edejala' olnu lühku ja tagajala' pikä'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ede- ja tagakäppi jälgi vaih om 18-35 cm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Edekambrõ om vähäm ja vii sarnast vedelüst täüs, tagakambrõ om häste suurõmb ja üte hüübünü vedelüsega täüdet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Edelävest tulõ süük sisse, tagalävest lätt tä soolikidõ sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Edepoolinõ vabahelü i om neutraalnõ (rohilinõ jago) ja sünnüs kokko nii ede- ku tagapoolitsidõ hellega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Edepoolinõ vabahelü i sünnüs vabahelle kokkokõla poolõst kokko nii edepoolitsidõ (nt piimä ) ku tagapoolitsidõ vabahellega (nt viina ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Edepuul suur puu mere veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edepuul tul’l üt’s juudi pap’p vasta ja karas’ mano ja tahtsõ tõmmada kirstu olgõ päält maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edesi arotami, kuimuudu Vana-Võromaa latsile mi suidsusannakombit latsiaian/koolin tutvas tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Edesi ei kaivata. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Edesi jakku eestläisi pääletung lõuna poolõ üle Gulbene, Jaungulbene, Madona niikavva ku Väinä jõõ (Daugava) keskjoosuni vällä Jekabpilsini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edesi jutust kontsõrt rannarahva elust, kuis naasõ uutva ummi mehi merelt ja näid sinnä saatva, kuis poiskõsõ uutva pikisilmi tuud aigu, ku nimäki omma' suurõ ja saava' suuri mehhiga üten kuun merele minnä. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Edesi laulatama minemä tõõsõ kosilasõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edesi lätt kõik’ viilgi kibõhõmpa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Edesi lätt sann järgmädse opipundi kätte. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Edesi lääve ka Vikerraadju mulgi- ja võrukiilse uudise. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Edesi ma joht ei tiiä... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Edesi minneh näge ta läbi puiõ, kuis üte korgõba kingu pääl kats sutt puu all istusõ ja terävähe puuhõ. üles vahisõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Edesi mintäs Celia Roose osaluskontsõrdiga RegiMõtsaMäng, kon kutsutas kullõjit regilaulõ ja filmi abiga tiikunnalõ kodokandi mõtsu piten. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Edesi naati auru survõga tsõõrõ püürdlemä pandma ja tuuga vabrikih egasugutsit massinit tüüle pandma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Edesi nika nigu täüskuuni piässi olõma üükülmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Edesi opsõ Tarto Õdagugümnaasiumin 1929-38, päält tuud ülikoolin majandustiidüst. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Edesi opsõ esiq. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Edesi opsõ tä Tarto ülikoolin matõmaatiga- ja luudustiidüskunnan füüsikat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Edesi sõiteh tull nii sükäv muda vasta, et tõld õkva kinni jäi. http://seto.ee/category/jutuq/
Edesi sõiten tulnu sõitjatele kats kaarnat linnaten vasta ja tennuva häält: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Edesi sündüväq Ilo, Koit ja Säde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Edesi tsiteeris üte lõigu lk 175: http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Edesi tull' pikk kontsertreis, miä kest' kolm ja puul aastakka ja vei perre Münchenihe, Mannheimi , Pariisi , Londonihe , Haagi , jälq Pariisi ja tagasi kodo Zürichi , Donaueschingeni ja Müncheni kaolt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Edesi tulïgi tüü ETVn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Edesi tulõ ilmadu suur mõts, kon kah ynnõ saarõq ommaki: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Edesi või külm minnä kõvõmbas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/index.htm
Edespidi elli Riian, Kroonliinan ja Valgan, oll haigõravitsõja, guvernant, raamadupoodin müüjä. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Edespidi nakas aga Ruunamäel igasugutsid imelikkõ asju juhtuma. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Edevanõmbidõ hinge omma ummi perrätulõjidõ kaemisõs vällä valinu iks hää ja õigõ ao. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Edevanõmbidõ tiidmiisi ja tarkusõ manu tagasijoudnuid om inämbki. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Edevanõmbil es olõ elo kerge, a egäl inemisel ja egäl aol om eloh ka hääd ja rõõmu olnu, ja tollõst tulnugi mõtõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Edi kuis tuu iä lakõs tuulõga ja lei vahtsõsõt kokko, lei timä pää kah otsast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimedse kolmõ hulgan olli’ vanõmban vannusõrühmän viil Lauri Kasak (Võro Kreutzwaldi gümnaasium) 52 punktiga ja Sander Erik (Vahtsõliina gümnaasium) 51 punktiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Edimedsel päeväl ollive tüükambre, kos latse õpseve meisterdemist, kandlemängu ja mulgikiilse õpetuse järgi vannu süüke tegemist. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Edimelt lasnu ta anna *1 otsa vette, siss iks aigamööda edesi, iks edesi - ent õige aigamööda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Edimelt sai taastadus eestikeeline lehe sisu, jõudumüüdä pantas tagasi ka võrokeeline leht. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
Edimene kõrd saijas kokku sii riidi ülikooli päämajan, aga joba tuleve nädäl tuleve üliõpilase Mulgimaale Lilli. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Edimene leil lasti ussõst vällä, et mõro tõtõst vällä lännü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Edimene miis küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Edimene plakat ja tõõnõ plakat . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Edimene ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Edimene üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Edimesel lehekuu pääväl oll Eesti Vabaõhumuuseumin SUUR SANNAPÄIV Vana Võromaa suidsusannakombide avvus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Edimese lõunõ hiitjä nimmas: mõro vällä, makus sisse! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Edimesena kutsõ küläliisi sanna Karilatsi talorahvamuseum. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Edimest kõrda näüdäti vagivahtsõt filmi Viljandi folgil hainakuu lõpun, põimukuu algul sai filmi nätä ka Haanimaa suidsusannanädälil. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Edimine «latseke» näi päivavalgust jõulukuul 1936. aastal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Edimine oli ja viimätses jäi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Edimine päiv olgi pruuvõst kõgõ rassõmp. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Edimiä säält minevaasta ar kattõ, syss no om us’s kin’niq pööret. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edi miä unõh näk’k, a kellelegi ei seletä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädse Eesti aigu lehmile inemiisi nimmi es pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Edimädse Eesti aigu oll Koorastõ vald kõgõ mõtsarikkamb vana Võromaa vald… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Edimädse Eesti vabariigi aigu, veitse joba innembgi, vähendediq valdo arvo peris pall'o, et tetäq näid elojovvulidsõmbas ja efektiivsembäs, 1939 . aastagas oll' Eestin veitse üle 200 valla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Edimädse Uma Pido kunstnik oll' Maarja Meeru. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Edimädse arvamisõ puult om inämbüs keeletiidläisi, tõõsõ poolõhoitjit om veidemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Edimädse elävä pildi kand' üle John Logie Baiard 1925 . aastagal ni esitelli tuu Briti kuninglidsõlõ instituudilõ ja ütele aokiränigule 1926. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televiisor
Edimädse etteastja osa pidi hindä pääle võtma Vahtsõliina latsõ tüküga «Johannese edimene koolipäiv». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Edimädse iin kaabits sis luuvarrega põrmandu pääl. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Edimädse ilmasõa aigu saadõtiq koolioppajaq, kiä Vinne sõaväkke võetiq, kõrraga vai pääle paari kuud sõaliinilolõkit lipnigõkuuli ja koolitõdiq lipniguq vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimädse kana mul lätsivä jalgupite lumpi ja korssiva kõik kunna vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Edimädse kirot’ tä 1970. aastil. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Edimädse kolm laborit nakasõ keväjä Võromaal tüüle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Edimädse kolmõ hulgan olli vanõmban vannusõrühmän viil Ravva Madli-Greete (Vahtsõliina gümnaasium) ja Ilvese Merli (Võro Kreutzwaldi gümnaaasium, VKG). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Edimädsele laulupidolõ lätsi laulumehe Koorastõ mõisa kingidü lipuga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Edimädse liina Budapesti kotussõ pääle ehitiväq keldiq inne miiq aoarvamisõ alostus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Edimädse linnuki, minkaga linnata sai, ehitiväq ameeriklasõq veleq Wrightiq 1903. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Linnuk
Edimädsel mängmisel olliq nääq muusigalidsõlt pall'o keerolidsõq nii kullõjilõ ku mängjile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Edimädsel pääväl ol’l vedatamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädsel pääväl om Mooska talon sanna-perimüsmeditsiini opitarõ, oppas Sarvõ Mikk. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Edimädsen ilmasõan jäi Holland neutraalsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Edimädsenä ilmugi 1875. a. "Vana kandlõ" köüdeq Põlva kihlkunna laulõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Edimädse paiupilli / sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Edimädse pehelüs’kese panõ jo ar eräle, köüdä kin’niq, vii õdagu panõ pühäse mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädse pärsiä sõnaraamadu tekk' 10. aastagasaal Abu Hafs Sugdi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Edimädse päävä olõõs viil umatsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädsepühi ööse lätt ynnõ ümbre kerigu lipp ja ris’t ja Pas’sitel’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädseq akkadi keele üleskirotusõq ommavaq peri katõkümnest ütsändast aastagasaast inne miiq aoarvamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Edimädseq algarvoq ommaq 2,3,5,7,11,13,17,19,... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Algarv
Edimädseq ansambliq ollivaq Inglüsmaalt peri Led Zeppelin , Black Sabbath ja Deep Purple ; stiili jovvudiq '70. aastagil viil niisamatõ inglüse ansambliq Judas Priest , Motörhead ja Iron Maiden . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
Edimädseq arvosüstemiq tekküväq Egüptüsen u. 3000-2500, Hiinan ja Babüloonian u. 2000 aastakka i.m.a. Matõmaatikast sai tiidüs Vanan-Kriikan u. 5. aastagasaal i.m.a. Matõmaatigatiidüse arõngu või jakaq kolmõs suurõmbas perioodis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Edimädseq hambaq, 4 all, 4 pääl, ommaq toidu haukamisõ ehk külest ärqlõikamisõ tarbis ja tuuperäst kui mõnõq lõikamisõ riistaq lapikoq ja vaivaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Edimädseq ilokirändüstekstiq kirot' Madis 1960. aastagidõ kesken. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Edimädseq kildamängoq tettiq nii, et maaliti pilt neläkandilidsõ tasadsõ lavvajupi pääle ja lõigati sys tuu saega jupõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Edimädseq kümme dresiini ommaq tellitüq turismiprojekti jaos Barntrupist Rintelnile minevä raudtii pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Edimädseq loenguq-seminääriq peedäs 15.-16. märdsil Vaskna talun Võrumaal, teemas om rahvuslik käsitüü ja tuutõarõndus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Edimädseq palgiq panti huunõ pikkusõ palgiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimädseq saan'apalgiq olliq hüäq pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimädseq sammuq analüütilidse arvoteooria suunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Edimädseq teedäqolõvaq õuruuplasõq , kiä jousõvaq Ameerikahe olliq 11. aastagasaal põh'amaiõ viikingiq , kiä asotivaq Gröönimaalõ mito kolooniat ja üte lühkest aigu kestnü külä L'Anse aux Meadows kandin, miä täämbädsel aol om Newfoundlandin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Edimädseq televis'ooniülekandõq Õuruupan alostiq 1936 . aastagal, ku näüdäti Berliini Olümpiamänge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Edimädseq tiidmiseq sai koton. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Edimädseq tähtsäq tulõmusõq tõõst' tä joba sõs, ku es olõq viil katõkümnenegiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Edimädseq tävvelidseq arvoq ommaq 6, 28, 496, 8128,... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4vvelidseq_arvoq
Edimädseq vangiq tuudi Viro vangimajja 2008. aasta mahlakuu alul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Edimädseq üliopilasõq tulliq järgmädse aastaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Edimädse salmi kirot üles sõsara Evi käest. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Edimädse satsiga võetas opma 15 inemist. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Edimädse silbi ä om muutunuq ja -s: nägu > njagu, käru > kjaru, järsk > jarsk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Edimädsest nika ku 15. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Edimädsest otsast ol’l väikene puu kerigukõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimädse säitsme ilmaimme nimekirä tekk' vanakreeka opõtlanõ Kallimachos Aleksandria Museionin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Edimädse talvõ var'as hinnäst ütsindäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Edimädse teedüsse kveene kotsilõ omma peri jo 9. aastagasaast. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Edimädse templi häödiq babüluunlasõq 587. aastagal i.m.a. Tõnõ templi ehitedi 516. aastal i.m.a. ja tuu häödiq ruumlasõq 70. aastagal miiq aoarvamisõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Edimädse traktori ostsõmi mõtsaraha iist, viläst es saa midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Edimädse tund ärq tuu perrä, et täl om ümärik vars, tuppleheq terävä otsagaq, ku häitsmit pitsitäq, sis tulõ verevät kasvomahla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Edimädse turupäävä teimi puulpäävä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Edimädse vaotusõ päält panti jälq tugipuuq üles jaq sõs sinnäq vaotusõpuu pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimädse veedaga saimi kokko joba Mahiyanganan. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Edimädse vikitarkvara WikiWikiWeb -i luumist alost' Cunninghami Ward 1994. aastagal ni edimädse vikilehe tekk' tä vallalõ ta 25. urbõkuu pääväl 1995. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Edimädse võistlusõ sõit’ Toomas veoautoga nii kolm aastat tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Edimädse šiia-islamistligu Iraani riigi (Safaviidõ riigi) lõi šahh Ismail I . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Edimäidsi kuludõ katmisõs ülikoolin panniq tä vanaq oppajaq gümnaasiumin 100 ruublit kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Edimäidsi kutsutas imätsis ja tõisi esätsis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Edimält Ungari sõavägi ( Honvédség ) võit' Austria väke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Edimält aetiva muna kuumas, seo sai võõril nigu leeväs, sis naate Moosõst parkma, võõrit kangõst vällä kärkmä, seeh tetti tsiss-tsoss, vällä kaüde vips-vops? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=129
Edimält ai käe pääle nigu pun’ni, peräst naas’ luujakka pit’e k’äuma ja valu tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält ei saaq nigu arvugi, miä siih vahcõt um. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Edimält elliq mansiq Uuralidõ õdagunõlvul, a 11.–14. aastagasaal ajjõq komiq ja vindlädseq nääq tõsõlõ poolõ Uuraliid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Edimält es kasu kartul es midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Edimält es olõki säänest plaani, a naanõ Mari ütel’, et minku võistlõma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Edimält himmitseseq, nii kui mago, ka sooliguq uma sisemädse poolõ pääl ütte vedelüst vällä, miä soolikidõ limos kutsutas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Edimält häste väiku vii seeh mõsõq hamõht, muido saavaq väega suurõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält, ilma pikembä jutulda mõõdõt ka Hödokõsõlõ üts hüä keretäüs. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Edimält joudsõ veitkese aigu, tõist kõrd jo kavvaba ja nii edesi, kooni jo jõudsõ hüä kavva pitä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
Edimält juusk tä hummogu poolõ, tege suurõ kaari ümbre Vidzeme korgustigu, juusk läbi mitmõ järve ja lõpos lätt Liivi lahtõ Carnikava man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Edimält kaeti õks mitu päivä, et kuq lahki kisk', sõs lüüdi jälq lahkõq savvi täüs jaq tambiti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimält kaeti üle talohuunõ-ait ja suidsusann. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Edimält kaias rahvusringhäälingu arhiivist peri Tallinfilmi ringvaadet Piusa kuupõst. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Edimält klopite leib kässiga läbi, sõs valõte jauha niipall'o mano, et paks pudõr sai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Edimält, ku Urvastõ keriguopõtaja Salumetsa Üllariga kõnõldi, sis oll’ timä arvaminõ, et võissi kuta Urvastõ ündrigutriipu, a Karmen arvas’ jälki, et tuu ei olõ nii põnnõv ja ei ütle inemiisile midägi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Edimält kutsuti suurõq kindraliq platsi, suurõq krahviq ja kyik suur jago, paroniq mis olliq ja kaupmeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält kül võeti sääl tedä iks ilosahe vasta, hääliti ni õhiti tõist, a kõgõ timä iks õnnahtu söögi ao pääle ni iks aeti süömä kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Edimält laul otsja laulu alostusõsynaq (r. 1-13). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Edimält minti Kariibi mere piirkunda (muuhulgan Hispaniola , Puerto Rico ja ja Kuuba saari pääle) ja 16. aastagasaa alostusõn jouti Põh'a- ja Lõunõ-Ameeriga maisõmaa pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
«Edimält näütä-s mitte kellelegi, tiiä-s mitte kiäki,» muhelõs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Edimält oll' Keskriike hulgan Itaalia kah, a tuu läts' ildampa üle Antandi poolõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Edimält oll' Pakistan dominjon, a pääle vahtsõ põhisäädüse vastavõtmist 1956. a. sai täst islamivabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Edimält oll' muiduki rassõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Edimält oll' teossõ päälkiri õnnõ " Commedia ", Boccaccio Giovanni pand' ildampa tollõ mano Divina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Edimält oll' tä mõtõld äri (kommertsi) jaos, a 1990. aastagidõ keskpaigast anti timä tarvitaminõ vabas ja tuust pääle ommaq sääntse tunnussõga internetiaadrõssi kõik võunuvaq võtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/.com
Edimält oll’gi näide tüü kõgõ parõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Edimält oll’ rassõ: tull’ latsiaiast, hõõrd’ viil silmi lõunaunõ magamisõst. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Edimält olnu mees siäl sulasõss. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Edimält ol’l väega pelänü, et minno otsitas takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält om paremb rinna mano panda, hot’ olõi muud ku vaigu pisarakõnõ, tuugi last seest puhastas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält oppõ Saru algkoolin, 1937-42 Valga reaalkoolin ja Valga ühisgümnaasiumin, 1942-43 Tartu Õpetajate Seminarin. https://www.geni.com/people/Raimond-Kolk/6000000001731616676
Edimält opsõ sõnno, a sis naksi sõna esi miilde jäämä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Edimält paistu, et sinnä rahvast ei jakkugi, a õkvalt sannapääväl tull seltskund põhjaeesti nuuri ja naas pääle rõõmsa sannaõdak üten lõõtspillimuusiga ja tandsuga. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Edimält pidä tarõh jumala iih, Il’jä pan’ti ka sin’näq pin’gi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimält taha-as kunigas paha-veiga' lupa anda', a ku' Karnõla nakas' veiga' pallõma, sis lubasi kunigas Karnõlal tsässonakõsõ tetä'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Edimält tettiväq nääq puust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Edimält tsusas' lehest silmä, et q-tähele um umõhtagi ka ammõt' löütü - muido töllerdäs ilma as'anda tähestikun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
«Edimält tull’ iks 1800 pinni-kassi är süsti,» tulõtas tä miilde. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Edimält tull’ tüüpakminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Edimält võtt üte lonksu, sis tõõsõ ja' pääle tuu kolmanda. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Edimäne." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Edimäne Eesti üldlaupido 1869. aastal tekk’ eestläisi ku rahva kujonõmist kimmämbäs ja kipõmbas. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Edimäne Iraani dünastia tekkü Eelami kuningriigin 2800 i.m.a. 625. tekkü ütine Iraani impeerium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Edimäne asi, kaatsaq jalast maaha ja lepä ossa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimäne asi, miä päähä tull’, oll’gi tuu, et imä tahtsõ laskõ tedä hindä manu viiä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Edimäne asi om koolitarõ kõrdategemine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Edimäne asi om tuu, et mi president ole-i peris “native speaker”, timä eesti keele tundmisest jääs veedü puudu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Edimäne diviis vastut' Narva väerõnna iist, tõõnõ diviis vastut' Lõunahummogurõnna iist (nüüd oll' tä Pihkvan, Pihkvahe jäi Eesti sõavägi kuni süküskuuni, 29. põimukuu pääväl jäteti Pihkva maahha). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimäne eestläne oll’ maratonil kolmas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Edimäne elektromehaanilinõ televiisor sai patendi 1885 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televiisor
Edimäne ilmasõda lõppi 11. märtekuu pääväl 1918 ja s'akslasõq valmistiq Eestist lahkuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimäne ilmasõda oll' edimäne sõda , kon tapõl' suurõmb jago maailma suuri riikõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edim%C3%A4ne_ilmas%C3%B5da
Edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas' oll' vindläne Gagarini Juri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumiuurmin%C3%B5
Edimäne iste tooli pääle, sei tüki aigo, saise sis üles ja lask tõse istu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Edimäne jagaminõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Edimäne jago, miä maost minemä lätt, om kõgõ pikemb, sille ja peenikene ja nimitedäs tuuperäst peenükesessoolikus ; keskmäne jago om jakulinõ ja pall'o lühemb, ent häste paksõmb, minkperäst täl ka jämmesoolik nimes om pant; kolmas jago ehk sooligu alomanõ ots, miä kõtu prügü ihost vällä juhatas, om jälq sille ja peenemb, kõgõ lühemb ja kutsutas peräsoolikus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Edimäne ja kolmas pido olli' niimuudu katõn aoluulidsõn Võromaa kihlkunnan, selle et Võro liin om inneskidsen Põlva kihlkunnan ja Kubija laululava Rõugõ kihlkunnan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Edimäne ker’k olõõs suur’giq, a tuu pal’li arq, syss tet’ti soo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimäne kiil' egän mõttõn om tan vinne kiil'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Edimäne kokkoputminõ liinamatusõga oll’ mul ülikooliaol. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Edimäne korgõmb muusigakuul naas' tüüle 1908. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Edimäne kotus, kohe jõudsõmiq, oll` Vyypso sild. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Edimäne, kõgõ suurõmb arotus om «Määne võisi tulla edimäne võrokeeline laulupido Uma Pido 2008. aastagal?» Et tulõvaidsil Uma Pido kõrraldajil olõsi keremb ja sälä takan võimaligult hulga rahva siäst tulnuisi mõttit, sis om tsõõriklaud õkvalt tuu kotus, kohe võisi tulla ummi ettepanõkit vällä ütlemä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Edimäne kõrd hiideti klassikalidsõlt: viglaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Edimäne kõrd vihkõ, miä üle katusõ panti, tetti kats kõrd ni suurõq kuq nuuq, miä päälepoolõ tulliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimäne küsse: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Edimäne lahing oll' Nõnova külä man raudtii pääl 5. joulukuu pääväl 1918. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimäne [lavva-]kõrd panti paksult üle katusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Edimäne miis jagõl’ inne valimiisi pääliinan Savisaarõga ja tõnõ säädse säälsaman kiluliinan ilmadu risti pääplatsi pääle pistü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Edimäne miis, kiä kah Võromaalt peri ja mi kiilt mõist, oll’ Padari Ivari. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Edimäne mänguasi, mis ma tei, oll’ pingviin, ja säält nakas’ki minemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Edimäne oll' Tarto kaitsõpataljoni 3. kompanii kaptõn Lupe juhtmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimäne oll' timä kälümiis, tõnõ timä vana ülikooliaignõ sõbõr korporatsioonist "Livonia". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Edimäne paiukoorõ korjamisõ võimalus tull’ lehekuu algusõn esihindäst kätte, ku muusõumi sanna takast vana pai tormiga maaha murdu,» selet’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Edimäne pikk võro keelen kirotõt näütemäng oll' Kõivo Madissõ ja Lõhmussõ Aivo "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Edimäne plaat kõnõlõs tuust, kuis pidos valmistõdi. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Edimäne rind lätt tõsõ rinna poolõ joostõh, kumardas ja ütles edimätse laulusyna. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Edimäne rünnäk oll' 22. märtekuu pääväl ja tuu lüüdi viil tagasi s'akslaisi tulõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Edimäne saadõq näütäs Võromaa talosid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Edimäne savipalotusahi võeti timä sõnno perrä Eestih pruukmistõ 14. aastagasaal, tuu aoni palotõdi kõik anoma kooni muinasao lõpuni maa seeh vai tulõh. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Edimäne säks kükäs havva pääle, poiss tougas oraga timäle, ja tuu tull ärä, ja läts tõõnõ ja toolõ kah tougas jälleki havvast oraga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Edimäne sääne konkurss oll 2009. aastal inne tõist Umma Pito. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Edimäne sääne näütämine oll' 1762 Münchenin Baieri kuurvürsti man, sõs samal aastagal Viinin ja Prahan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Edimäne tege inemise haigõs ja tõnõ sõs parandas veidükese toda viletsät olõmist, miä inemisele osas saa, ku tä hindäle liitride kaupa söögivärve ja säülütämise asku sisse om söönü... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Edimäne trükk, kon sõna "jumalik" oll' päälkirän, ilmu 1555 Veneetsian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Edimäne trükün ilmunu teos om "Küüni täitmine", miä om kirotõt katõ pääle Runneli Handoga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Edimäne tugipuu panti rästäpuu päält katust pite üles minemä, tasanõ puul katust vasta, höörik päälpuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
4 Edimäne tuhat artiklit!! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Edimäne tulõminõ oll' 6. ja 7. aastagasaa vaihtusõ ümbre, ku tulti läbi s'ooilma-aigsõ Leedu ala ja asotõdiq elämä Augšzeme kanti Lõunõhummogu-Vidzemen ja Õdagu-Latgalen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Edimäne tunn um jo läbi, a või käümä naadaq ka seost nädälist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3931&op=lugu
Edimäne tuulõkivi ehitediq Iraanin 9. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Edimäne, tuu löüdjä ol'l Anton Hedos'sa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Edimäne, tuu löüd`jä ol’ Anton Hedos’sa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimäne tõtõ seletäs ärq kannahtusõ olõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Edimäne tüü anti, mõsõ valgõ villa mustas ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimäne ungarikeeline raamat trükiti Budan aastagal 1473. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Edimäne vana Võromaa vallaliisi savvusannu päiv om läbi, sannaliisi meele omma rõõmsa ja joba küsütäs vahtsõ sannapäävä perrä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Edimäne variants` oll`gi sisulidselt tettü katõst jalgrattast, mis umavahel katamaraanis kokku olliq ühendet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Edimäne varjants miildü telle inämb. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Edimäne värmiline teleülekannõq tetti 1951 . aastagal, ku telekannal' CBS näüdäs' programmi „Premiere” , a tuud olõ-s võimalik nätäq mustvalgõ viisorigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Edimäne võrokiilne saadõq sar'ast "Kaemi perrä" om ETV-n nätäq 21. mail kell 19. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Edimäne ülesastmine oll 2001. aasta Viljandi Folgil. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Edimäne üü es maka: kõik aig mõtli, et ku tulõ häire, kuis saa 40 sekundiga vällä ja viil rõivilõ kah,» tulõt’ Oliver miilde. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Edimäst algust siih kiäki ei mälehhäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimäst kivvi võtteh ütel ta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Edimäst kõrda anti Käisi-preemiä vällä 1985. aastal, ku oll’ Käisi 100. sünnüaastapäiv. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Edimäst kõrda kogo vanglasüstemi aoluun tetti Viro vangimajja kimmästädü perräkaemisõga osakund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Edimäst kõrda laulti sääl viiemeistri Kruusimäe Aare teost «Paar palvid» Kauksi Ülle sõnno pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Edimäst kõrda lätsi mõtsa luurama joba tsipakõsõ päält jaanipäivä, haardsõ kats tütärd ja imä kah üten. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Edimäst kõrda mainitsõdi Amsterdammi 27. rehekuul 1275. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Edimäst kõrda näütemängupääväl olnu Parksepä kooli oppaja Käre Ene kitt’, et päiv oll’ väega vahva ja timä kooli tiatrilatsõ tulli vällä üte huuga: http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Edimäst kõrda om mansõ tähendet 1396. aastaga Vinne kroonikan vogulidõ nime all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Edimäst kõrda otsustas mi rahvas, määne laul lätt 2004. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Edimäst kõrda trükiti tä Veneetsiän 1482. a. - nii oll' tä üts kõgõ edimäne matõmaatigaraamat, miä trükün ilmu pääle trükipressi luumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Edimäst saadõt saa nätä’ 20. süküskuu pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Edimätseh manifestih hõigati vällä, õt tsivilisatsiooni saavutusõq ommavaq imelitseq ja näide ülesmärkmisest om vaia vastast muudu kunste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Edimätsel pääval tõi pernaane süvvä elosa hussi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimätsel pääväl timäle es anda midägi tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimätsel pääväl tohi-ij' isto' - saat laisk. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Edimätse paugugaq lei Ivan Hatapoja põlviniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edimätse päävä lännüva kõik ilosahe üteh, ei olõ kelgi midagi hättä olnu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Edimätse tükü raot, saa kats koira. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edinburgh , Sotimaa pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin, om Õuruupa üts suurõmb finantskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Edinburghin om Soti parlament. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edinburgh
Edinburgh om Sotimaa pääliin , tuud om tä olnuq joba 1437 . aastagast saaniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edinburgh
Edi olliq ti_ks viina isonuq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Ediotsa tunnus, õt taa om tävvesti tavaline kali, a ku ma alosti jo tõõsõ klaasiga, sõs sai ma vooriga aru, õt peris kali tä õks ole-ei`.“ Teinonen märk`, õt egä ta ole-ei väega harinu Eesti rahvusküügiga a tä pruuvis väega hüä miilega vahtsõid roogasi`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Ediq kohe päiv läts timä iist käümä, timä läts jalq päävä iist saisma varba pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ediq kohe timmä saadõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Edisoni Thomas ( Thomas Alva Edison , 1847-1931) oll' ameeriga vällälöüdjä ja ärimiis, kiä mõtõl' vällä pall'oq riistaq, miä ommaq s'ood ilmaello kõvva mõotanuq, muuhulgan fonograafi ja pikä eloiäga praktilidsõ eelektripirni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edisoni_Thomas
Edison lõi edimädse eelektrijaama, miä naas' vuulu andma elämiisile, ärele ja vabrikilõ - tuu oll' muudsa ilma jaos väega suur samm edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edisoni_Thomas
Edison om üts kõgõ viläkamp vällälöüdjä kõgõn ilman, timä käen om 1093 USA patenti nink pääle tuu viil pall'o patente Ütiskuningriigin , Prantsusmaal ja S'aksamaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edisoni_Thomas
Edo olõ_ks hüä sa mino meelest! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/31.html
«Eeder piäsi jo maru häste palama, a taad tsolki vissi ma tulidsõ pliidiravva pääle ja vot tä sõs mõtõl’ sääl, kas lätt palama vai lää-i!» kõnõl’ Uibu Endel umast kvaliteedikontrollist. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Eedimäne teedäqollõv tõõstus tollõ om Euleri uma (aastagast 1753; tõõpoolõst laskumismeetodiga). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Eedu kapiussõ lukku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Eedu, kas syna «maania» om myni sitavõitu syna vai?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Eedu sellet` Kikati Kaarlilõ anekduuti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Eelami riik kest' niikavva ku tekküq Meedia riik ja Ahhemeniide riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Eelektrimoodor om moodor , miä muut eelektrienergiä mekaanilidsõs energiäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektrimoodor
Eelektri om summ nättüisi, miä põhinõsõq tuu pääl, et tsibipudinil om laeng. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektri
Eelektrit muidogi es olõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Eelektri-veskil om 9,8kilovatinõ moodor ja papridõ perrä jauh 120–180 killo jahhu tunnin. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Eelijä lät’s ja naistõrahvas kor’as’ puupulgakõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä naas’ pallõma, et jummal’ karista näid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä ol’l laanõh jumalat pallõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä pahasi arq ja tul’liq mõtsast kat’s kahtu väl’lä ja huksi nel’liküm’mend pois’skõist arq, et mis pühhä inemist naariq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä üt’el’, et väega sa pal’lo tahadõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä üt’el’ kunigalõ, et vaia ynnõ taiva jumalat pallõldaq, syss saa vihma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelijä üt’les, et sa kü´dsäq vadsakõnõ ja edimäne vadsakõnõ annaq mullõ, syss sul puudust ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelmidsel plaadil olnuilõ ommaq mano tulnu: http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Eelmisen tsõõriklavvan kõnõldi tuust, kas ja kuimuudu kirja panda Võromaa süüke kaarte (opmismaterjal) ja kuimuudu saanu avita üten, et poodõn võromaine kraam parõmbahe silmä paistnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Eelmäidsist pitõst saa inämb lukõ kodolehe linke "Pido 2008", "Pido 2010" ja "Pido 2013" alt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Eelmäne päiv oll’ Wuudil määnegi perädü SUUR elläi õngõ otsast konksi ärki veenü. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Eelmäne rekord oll’ Otsa Kalõvil peri aastast 2001 – 6,6 killo. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Eelä (05.08 – UL) massõ ütele perrele vällä päält 57 euro, seo om väega kõrralik raha! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
"Eelä ehitedi, täämbä valmistõdas, hummõl saa lapsukõnõ ka viil!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Eelä jõi, noq pää väega halutas.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelä kõlasi Sännä mõisan võrokeeline luulõ aoluulidse Võro-, Tarto- ja Setomaa 37 koolilatsõ esitüsen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Eeläk’i naas’ vihma tsilgakõisi tulema (on suur põud ja oodatakse pikisilmi vihma), kumardi kol’ kõrd jalga jumalalõ, pan’ni puuvõismõ palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eeläne miis siih, verrev küpär pääh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
Eeläne miis siin? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=93
Eelä panni viil üte portsu haudma ja otsusti, et tuu om nüüt seo suvi viimäne ports. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
- “Eeläq pessiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eelä’ naas’ Rõugõn seenenätäl ja tetti vallalõ seenenäütüs. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Eepos jutustas ahhailaisi ja troojalaisi vaihõl peet tapõluisist, Achilleusõ vihast timä or'atari Briseise ärqvõtmisõ ja sõbra Patroklosõ surma peräst nink Hektori hukkasaamisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
Eero, mis tuu saia pääl? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_10_laul.php
Eessu_ks liikma liina pite! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/16.html
Eessu_ks nu panti palavallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/21.html
Eessu nakas´ iks no Kirep kilgutamma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Eessut iks üles istuh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Eesti Aasta Sotsiaaltüütäjä tiitlit tä seokõrd (viil) es saa, a Reeda meelest ei olõki vaia nii kõvastõ kittä õnnõ nelä aastaga tüü iist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
1918 - Eesti Aotinõ Valitsus kuulut' Vabahussõan vällä üldmoblisatsiooni, mink ala kuuluvaq kõik 1893–1896 sündünüq miheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
Eesti Autospordi Liit jäi võistlusõ kõrraldamisõga väega rahulõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Eesti Disaini poodi tegijä pruuvva mõnõlõ rõivalõ vahtsõt vurhvi anda. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Eesti Draamatiatri, lavastaja Mikiveri Mikk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Eesti Draamatiatri, lavastaja Pedaja Priit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Eesti Kaitsõliito võisõq kuuluda õnnõ eesti rahvusõst kodaniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti Keele Instituudi teedüskogo Linguae: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Eesti Kirändüsmuusõum, Tarto 2000, lk. 89. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Eesti Kommunistin oll’ jutt, et kapitalisti juutva ummi tüüliisi, uimastasõ viinaga. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Eesti Kultuurkapital (Põlva, Võro ja Valga ekspertgrupi' ja rahvakultuuri tsihtkapitaal) , Võro Vallavalitsus, Võro Instituut, Rahvakultuuri Keskuse Vana Võromaa kultuuriprogramm, Põlvamaa Omavalitsuste Liit, Võrumaa Omavalitsuste liit, Võru liinavalitsus, Rahandusministeerium paigapäälitse umaalgatusõ programmi rahaga, Kultuuriministeerium, Hasartmängumassu Nõvvukogo, Rahvakultuuri keskusõ maakundlik toetus (Võro, Põlva), MTÜ Hinokad, Lõuna Pagarid AS, Nopri Talumeierei OÜ, Arke Lihatööstus AS, Värska Vesi AS, MTÜ Meediasüst, H/G Kommunikatsioonidisaini Agentuur, Kaitseliidu Põlva malev, AS Võru Teataja. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=26&Itemid=45
Eesti Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupp, Rahvakultuuri keskusõ Vana Harglõ kandi inemise Harglõ Maakultuurimajast, Harglõ Koolist ja latsiaiast, Harglõ ja kohaligu käsitüü ja Taheva ja Harglõ kandi Tuu iist piät esi massma ja ildampa om koolimajan vai koolimaja man. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Eesti Muusigaakadeemiä Korgõmp Lavakunstikuul/Eesti Draamatiatri, lavastaja Pedaja Priit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Eesti Nuku- ja Noorsotiatri nuuristuudio VIII huuao lõpotüü, lavastaja Tootsi Reeda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Eesti Raadiolõ teedä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Eesti Raamatu Aasta lõpõtamises kõrraldas Põlva Rahvaharidusõ Selts ja aoleht` Koit konverendsi, miä algas kell 10 Põlva Kultuurikeskusõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Eesti Rahva Muuseumi näüdüsside perrä om koet 28 vahtsõt kindapaari Vana Võromaa esi kihlkundõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Eesti Televis'uun näüdäs' edimäst jako kuvvõjaolidsõst lõunaeestikeelitsest saatõsar'ast "Tsirk, tsirk, tsirgukene". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu_2006
Eesti-Tiibedi Kultuuriselts . http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Eesti Vabariigi aastagapäiv om Eesti riigipühä , midä peetäs 24. radokuu pääväl nink minka tähüstedäs Eesti Vabariigi välläkuulutamist 1918. aastaga 24. radokuu pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_Vabariigi_aastagap%C3%A4iv
Eesti Vabariigi aastapäävä pidol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Eesti Vabariigi aastapääväs oll’ nigunii võrokiilne tükk valmis saanu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Eesti Vabariigi aigsõn kirändüsen ommaq olõman kyigi lõunaeesti kirändüse harudõ esindäjäq. http://wi.ee/voro/
Eesti Vabariigi aigu arõnõs setomurdõline kirändüs ja setodõ hindä tunnistamine erälde rahvas. http://wi.ee/voro/
Eesti Vabariigi saiõn kasvi Põlva joudsahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
1995 - Eesti Vabariigi valitsusõ puult luudi Võro Instituut . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
Eesti Vabariik kuulutõdi vällä 23. radokuu pääväl 1918 Pärnon ja 24. radokuu pääväl Talliinan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti
Eesti Vabariik om väiku riik Õuruupan , mink ümbre om õdagu ja põh'a puul Õdagumeri (põh'an Soomõ laht' ), lõunõ puul Läti ja hummogu puul Vinnemaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti
Eesti, Värska, sm Ago Tarhun, a peräle kaart’ jõudsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Eestiaigsõ Lõuna-Eesti võro haro kiränikuq Artur Adson, Jaan Lattik, Peeter Lindsaar, Karl Ast Rumor, BernardKangro jt. pagõsõq ärq vällämaalõ. http://wi.ee/voro/
Eesti aigu ei tohtinudki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Eesti aigu oll’ mürk’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Eesti algusõh jal Kaukse ligidäl näi vaskhusse. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Eestiaol Setomaal torti küdseti? http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Eesti aol ka käüdä-s tõsõlõ poolõ, ynnõ Lindora laadal sai rahvas kokko. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Eesti aol oll` Võrol õigõ mitu juudi puuti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuninne.htm
1918 - Eesti bolševikest kuun saisnuq Eestimaa Sõa-Revolutsioonikomitee kuulut' Narvan vällä Eesti Tüürahva Kommuuna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
Eestihe jõudsõ katripäiv üten ristiusuga 12. aastagasaal, ku kotusõpäälitsest süküstöie pühäst sai pühä Katariina mälehtüspäiv vai katripäiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Eesti heränemisaigsõ luulõtajana tunt Elise Aun om avaldanuq kirjeldüisi seto elust ja kogunu Hurdalõ seto rahvaluulõt. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Eesti heränemisaoga käve üten ka Lõuna-Eesti kiränikõ kirotamine päämiselt niinimetet kiräkeeli. http://wi.ee/voro/
Eestihe tulliq amõtlikulõ visiidile Ameeriga ütisriike president Bushi George ja välisministri Rice'i Condoleezza. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Eesti hindä jaos tävveste kaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Eestih kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Eesti hobõsit omgi Võromaal kõgõ inämb Antsla-Mõnistõ nukan. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Eesti hobõsõ pidäjä omma Jõela Jareki jutu perrä õigõ «hobõsõinemise». http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Eestih om külh õgasugutsiid rohtõ, a tsitramoon om õks kõgõ parõmb! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Eestih om õnnõ paar ettevõtõt, kiä omma hinnäst savvutõdu kraami tegijäs üles andnu ja tegevä tuud kraami eräle savvuahoh. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Eestih opitu inglüse keelega sai ma peris häste toimõ, no harinõda oll’ iks vaia. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Eestih peetäs leibä avvu seeh. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Eestihte tull' õuro seenidse Eesti raha krooni asõmalõ 1. vahtsõaastakuu pääväl 2011 Eesti panga kimmä kursiga 15.6466 EEK. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uro
Eesti hümnil om Maammega sama viis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maamme
Eesti iist olõ iks vällän!» kitt’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Eesti inemine ja kultuur saava väke maa seest, kasvu ja puu toova tuu väe ummi juuriga meile ligembäle. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Eesti inemine lätt iks hindäst vällä, ku koskil mõni vana suur puu plaanitas maaha võtta vai majandusello edendä pühhi kotussidõ naabrusõn vai mis viil hullõmb – peris pühän kotussõn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Eesti jahimiihi selts kõrraldas trofeenäütüst üle aasta, järgmäne tulõ aasta peräst. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Eesti ja tõisi soomõ-ugri rahvidõ entograafilidsõ matõrjaali korjamisõ ja uurmisõga tegeles Eesti Rahva Muuseum . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etnograafia
Eesti keeleh. http://setokunst.ee/valjaanded/
Eesti keeleh saad lukõ siist . http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Eesti keele lähkümbäq sugulasõq ommaq õdagumeresoomõ keeleq vad'a , lõunõeesti ja liivi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_kiil
Eesti keelen kõnõlõmist kutsuti «rääkmises» ja tuud peeti imeligus kombõs. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Eesti keelen om lihavõttil mitmit rahvaperäliidsi nimitüisi nigu keväjäpühäq, munapühäq, hällüpühäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Eesti keelen vällä antu raamatun Paradiis ookeanis kirotas meile Ulrich Makosch, kuis tä käve kuvvekümnendil aastil seonsaman Dambanan veedadel külän. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Eesti keelen vällä antu raamatun Paradiis ookeanis kirotas meile sakslane …, kuis tä kuvvekümnendil aastil seonsaman Dambanan veedadel külän käve. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Eestikeelist ülekaehust põhimõttist, tegemiisist ja plaanõst, niisamatõ saadu tunnustusõst, saa lukõ' tast . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Eestikeelitsen Vikipeedian om parhillaq (2013. aastagal) üle 110 000 artikli, võrokeelitsen päält 5000 artikli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Eesti keskmäst palka jõvvat massa? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Eesti kiil' jääs Balti nukan nelländäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Eesti kiil` ei kõlba. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Eesti kiil om imäkeeles umbõs 1,1 mill'onalõ inemisele, kinkast inämbüs (umbõs 900 000) eläs Eestin , kon eesti kiil om riigikeeles . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_kiil
Eesti kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_kiil
Eesti kiilt kuuld lats nagunii õgaltpuult mano. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Eesti kiil võissi olla midägi muud, ku üts hulk sõnnu, minkäs inglise või muud Standard Average European'it tõlgitasse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Eesti kiräkeelen tähendäs taa hääd inemist, a võro keelen inemist, kiä kergele süändeles. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Eesti kirändüse ammõtlikku aolukku võetas seto suurlaulikuq Miko Ode, Martina Ir´o ja Hilana Taarka. http://wi.ee/voro/
Eesti kodaniguq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Eesti, kon mul om hää ja kerge hingädä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Eesti ku ka Põh´amaie rahvaarstõga. http://www.folklore.ee/pubte/rahvaarstid/kokkuv6ttq.html
Eesti kyvõmbas näütekiränigüs ja prosaistiski. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Eesti kõgõ populaarsõmbaq alaq ommaq kergejoustik, suusataminõ , orienteeruminõ , võrk- ja korvpall . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Eesti kõvvu ammõtidõ pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Eesti külätiatridõ festivaal 2009 – UL), ku edimäst kõrda anti Möldre Mari preemiä (Tabivere valla eräpreemiä – UL). http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Eesti külätiatridõ festivaalil 2011 – UL) tõist kõrda anti, sis jäi külh suu ammulõ: mõtli, et tuud saa üts kõrd elun. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Eesti lajan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Eesti liino nimekiri lugõ üles Eesti Vabariigi täämbädse päävä liinaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_liinaq
Eesti liino võidas Hiinan pitäq väiksis küläkeisis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liin
Eesti lipp, miä õkvalt torni üles tõmmati. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Eesti lipp om Eesti rahvus - ja riigilipp . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Eesti lipu värme tähendüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Eestil oll' 9 jalaväepolku, 2 ratsapolku, laivastik, mito-mito eräle löögiütsüst, niguq Kuperjanovi pataljon, miä oll' ka rügemendis joba paisunuq, Skautspataljon, Sakala partisanõ pataljon, Kalõvlaisi mallõv, Peipsi rannikupataljon, meredessantpataljon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti luuduskaitsõ selts saat’ keskkunnaministeeriümile kirä, mille seen pallõs Piitre jõõ maastigukaitsõala laembas tegemist ja pikembät keskkunnamõo hindamist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Eesti luudus om Inglüsmaaga kõrvuisi kaia ilosamb, liina omma kõvastõ puhtamba ni uma näo viil armsamba, ku näid üle pikä ao jälki näet. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Eesti luudusõ (jõõq, järveq jne.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Eestimaal oll tuu muud, et kotus sai ütele pojalõ, tõõsõ lätsi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eestimaalõ joudsõ AA 1990. aastagal. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Eestimaa paiklikkõ väikuidõ kiili kotsilõ murdõ, a no tuu tuus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/inne.htm
Eestimaa um külh kotus, midä mi piämi hoitma nii kavva, ku saa, a egä tuust midägi perrä ei jää: eestläse umma tuujaos nii bioloogilidsõlt ku muidu ebakompetentse. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Eesti murdõtiidüse traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om seto kiil murrak vai murragurühm, a tõõsõq lõunaeesti keeleq eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ murdõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Eesti muslimiq ommaq inämbäste tatarlasõq vai asõriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhamediusk
Eesti mustlaisilõ om umanõ korgõ imäkeele mõistjidõ tasõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Eestin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Eestin Talliinan jäteti edimäst kõrda pääle vahtsõst hindäperi saamist külmä ilma peräst ärq vabariigi aastagapäävä kaitsõjoudõ paraat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu_2007
Eestin Tarton Vanõmuisõ teatrin toimu Eesti presidendi Ilvese Toomas Hendrik ja timä naasõ Ilvese Evelini vabariigi aastagapäävä vastavõtt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu_2007
Eestin amõtlikul visiidil olnuq Ameerika ütisriike president Bushi George ja välisministri Rice'i Condoleezza saivaq hummogu Talliinan kokko Eesti presidendi Ilvese Toomas Hendrikuga nink Riigikogo ja val'tsusõ liikmidega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Eestin edimäne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Eestin eläse õnnõ viinamarju kasvatamisõst är ütsiku talo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Eestin eläs lasitsit egal puul, a näid olõ-iq pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Eestin eläs 6 lihti kodaskit ja nääq kõik ommaq luuduskaitsõ all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodask
Eestin eläs nii 30 liiki kimalaisi, näid kutsutas mõtsa- ja maamehiläidsis. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Eestin eläs 64 saa-aastat inemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Eestin ja muial. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Eestin ja tõisil soomõugrilaisi maiõl tähend' skandinaavia lainsõna vald muinasaol ilmselt kas kinkagi puult inämb vai vähämb vägivaldsõlt kehtestet võimo ja võimoalla vai mõnõ paigapäälse autoriteedi mõopiirkunda (tuust aost ommaq ilmselt perit kah sõna vald köüdüsseq võimo ja mõogaq, näütüses liitsõnnon meelevald, vägivald jne). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Eestin kasus mõtsikult mõtsamaasik ja kasvatõdas aiamaasikat egäl puul- Hiiomaast Setomaani . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Eestin kest' pronksiaig aastagil 1500-500 i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pronksiaig
Eestin kest' ravvaaig 6. aastagasaast i.m.a. kooni 13. aastagasaa alostusõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ravvaaig
Eestin kor'atas esiqeränis pall'o kikkasiini müügis Võro- ja Setomaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Eestin loetas ammõtlidsõlt suus säänest kotust, kon turba paksus om vähämbält 0,3 miitret [1] . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(lik%C3%B5_kotus)
Eestin loetas keskao alostusõs 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ joudsõvaq võõramaa ristisõdijaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
Eestin naas' aoluulinõ aig pääle 13. aastagasaa alostusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoluulin%C3%B5_aig
2011 - Eestin naas' masma euro . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Eestin naas' pääle XI Riigikogo vahtsõnõ istungjärk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu_2007
Eestin naati luudusväärtüisi laembalt kaitsõ ala võtma 1970. aastil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Eestin olnuq Vinne sõavägi es jovvaq inämp s'akslaisiga sõtiq: muudku juusti Talliinan laiva pääle, inne viil lahoti puutõ ussõq maahha, võeti laost mis sai, tiiti, et Vinnemaal om nälg, sääl midägi süvväq ei olõq, Baltimaiõn viil om ütte-tõist, ja sõs panti minemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eestin om Koiva jõõ veeren kats kaitsõalla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Eestin om võismõlill harilik kasv ja tuud om pääaśaligult sääl, koh om hulga inemiisi: nurmõ- ja tiiveerin, aian, pargin, kar´amaal, a ka luudusõn, sääl kon inemiisi olõ-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Eestin s'oo ilma aigu tarvitusõl olõvaq valitsõmisütsüseq ommaq maakund , vald ja liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valits%C3%B5mis%C3%BCts%C3%BCs
Eestin tasus ubinit kasvata Tiirmaa Krista. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Eesti oll' niguq mõni suur riik sõaväe poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti parõmbist oodõtas festivaalilõ tandsurühmä Tarvanpää. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Eesti pataljon tull' Laagna mõisalõ , vallut' Laagna mõisa nink lõigas' läbi Narva raudtii ja suurõtii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti poolõh puul´-höste. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_6.html
Eesti poolõ päält lasti maahha 210 verevät kohtuotsussõga ja umbõs 140 ilma kohtuotsussõlda - nuuq olliq nuuq, kinkalõ saadi mõnõ eräisiku tapmisõ man õkva pääle vai nii, ja lasti säälsaman maahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti puul om õks avitanu' viimätsit seto latsi koolita' ja koolimajja om ka' kõikil setosil hüä kjavvu' ja kuuh olla' ja kuusolõkit pitä' ja saia' tiidä', kuis ilmah eletäs. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Eesti rahva muusõumi eräavvohinna sai Võro Kreutzwaldi gümnaasiumi opilasõ Resti Kätlini tüü Resti Arvi eloluust (juhendaja Rünga Katre). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Eesti ratsapolk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti riigilõ tarviliidsi statistiliidsi andmidõ korjamisõ ja tüütlemisega tegeles Statistigaammõt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Statistiga
Eesti riik esit paastukuu 20. pääväl UNESCO-le taotlusõ kanda Vana Võromaa suidsusannakombõ inimkonna vaimlidsõ kultuuriperändüse esindüsnimistühe. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Eesti saatõjuhti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Eesti sendi ka puul aastat saamata omma. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
Eesti sisemaa rahvas om maa- ja mõtsarahvas. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Eesti -sse lõpulõ vastas paiguldõ sisseütlejä lõpp -he, midä tulõ ette õnnõ võro ja seto keelen, ja -de, miä om ütine võro ni tarto keelele. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Eestist, Lätist, Leedust ja Soomõst joba häönü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Eestist tulliva q külälise q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Eesti suurõtiimuusõum Varbusõl kuts uman jouluprogrammin «Valgusõ tii» üten lüümä nikani ku 20. joulukuu pääväni. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Eestit peris Õurovis'oonil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/index.htm
Eesti traditsioonilidsõ murdõtiidüse perrä om setodõ kiil eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murdõ Seto murrak. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Eesti tuvvas, ei mõistaq vast mitte kiäki üldäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/melu.htm
Eesti um suur maa – taa sisse mahus ummi põlitsit kiili ja hõimõ inämb ku üts. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Eesti usuh ei olõq paastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eesti vabas saamisõ hääs tetti är suuri asjo ka mikandin, mitte õnnõ pääliinan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Eesti vaimsõ kultuuriperändi nimistü: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
Eesti valitsuse aigu es tohi huust üteldä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Eesti vana usk. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Eesti vanavanõmbidõ fond tennäs’ säitsmendät aastat kümmet imelist vannavanõmbat ja valisi neländät aastat näide siäst viil aasta vanaimä ja vanaesä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Eesti väeq jousõq Jekabpilsi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti väeq jäiq siiäq nädälis puhkusõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eesti üte kõvõmba põllumajandusettevõttõ päämiis’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Eesti ütiskunnan olõ-i taad asja viil küländ pall’o märgit ja tuuperäst ommaq poliitiguq saanuq ka võro keele staatusõ hädäst müüdä kaiaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Eesti ütli õks sis rahvas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_6.html
Eestläisi ello, kultuuri- ja spordiettevõtmiisi võtt’ tä pildi pääle nii Saksamaal laagrin ku perän USAn. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Eestläisi heränemisaig tekk´ vaihõ sisse. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Eestläisi jaos om katripäiv olnuq täüs mitmit kumbit, näütüses pöeti tuul pääväl lambit ni oodõti kar´aõnnõ (vanasõnagi ütles: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Eestläisil kästi kõik püssäq pandaq hakki ja minnäq ärq kodo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Eestläisil käveq katrisandõs tütriguq, kellel olliq puhtaq valgõq rõivaq sällän, miä hindäst mõista tähend' piimä (legendi perrä juuskõ pühäku hukkamisõ aigu timä kihäst vere asõmõl piim) ja Katariina mõttidõ neüdüslikku puhtust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Eestläse ja vindläse, kuldkettega matšomehe ja nälgünü kuju. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Eestläseq ütleseq tuu kotusõ pääl et päiv lätt lojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eestläse saiva kunstligult vällä märgidü, et kokko tuvva saarlasõ, võrokõsõ ja kõik tõsõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Eestläsest ärimiis Männili Harry elli suurõmba jao umast elost Venezuelan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Eestläse ummi tsirgukiili halvas ei panõ, tuu om rikkus, midä tahetas hoita. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
«Eestläst nakkat kolmõtsõlt oppama, viie-kuvvõtselt saat maaha müvvä,» rehkend’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Eesus iks poigo hukatas! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/21.html
Eesusõ Krystusõ puusl’i om hüä käe puul, Pühä-Maar’a kura käe puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eeži!» Eeži ei `kae‰i minnu enämb takka, ja ma `jäie Eežist maha¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
E 1 f. Esä all, ima pääl, vahelt viskab valgõd vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Ega' lõo sita pääl leibä kasu-ui', ku lehmä sitta saa-ai'. http://www.setomaa.ee/
Ega Seto=ja maa mies tied, et kadonu Poksa Undo rikas mies oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ega aastaga Ašura-pääväl võtt inämbüs iraanlaisi (noidõ hulgan armeenläseq ja zoroastristiq) ossa palvõtamisõst Karbala tapõlusõ märtride iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ega-aastagast eesti rahvamuusigatüütlüisi festivali kõrraldõdiq edimält Põlva Folkfesti nime all Põlva Kultuuri- ja Huvikeskusõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Ega aastak om olnu sannapäivi ja opitarõsid, kon om saanu sannaga köüdet tiidmisi-mõistmisi oppi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Ega aastak põdõ halltõpõ 350–500 miljonit inemist nink tuu kätte koolõs 1-3 miljonit inemist (päämädselt Afrikan). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Ega algarvo, miä om kongruentne arvoga −1 mooduli 4 perrä saa kirjä pandaq kujol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ega egä viha ei naka, sii om salaviha, sii om vinge, sii murrap õkva su kondi kokku. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ega hiiri köüst ei jüräq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega hulk A om esiqhindä alambhulk: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Ega hummuk oll’ timä pitsat trepi iin, aga kana õks kattõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ega iks ei tulta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Ega iks veli muido saa ai, vaija niitmä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ega inemine, kiä om viiga ristit, piät laskma ummi jalgo Jeesusõ Krõstusõ nimel mõskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Ega inemise jaost pandas ja maja jaost jah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ega jagoarv om reaalarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Ega jagoarvo saa andaq kujol m/n , kon m om terveharv ja n tüküarv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Ega jahimiis ei piä tulõma võssu raguma. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Ega jo teile raha vaija olõ-õi, - mis tie rahaga õigõ tiet? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ega kahr rahvast murra-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
«Ega kana sul pildi pääle ei jää,» ütles Pulga Jaan, ku proovi mõnt pildistä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ega kass iks hiirtä süü-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega kilda pääl om väikene tükükene määntsestki pildist; noid kokko sünnüten saias suur pilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Ega kirvõs tammõ rao-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega kivi kirvõst rao-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega kontserthuuao jaos kirotä tä kolm vai neli kontserti ja kuna tiatridõn oll' harva ruumi, pand' tä kinniq esiqmuudu kotussit: suur ruum kortinidõga majan Trattenhof, restorani Mehlsgrube ballisaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
“Ega-ks, ma ega lää-i joht naistõ parki!” http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_17_laul.php
“Ega-ks ma, ega lää-i poissa parki!” http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_17_laul.php
«Ega käegalüümine midägi parõmbas ei tii!» om tä kimmäs. http://www.els.ee/index.php?page=108
Ega kõrd, ku nüid Vanatont viil sinna tullu, küskin iki enne naese käest: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Ega kõrd oll’ talon jüvä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ega kõrd toosõ pall'o rahvast kokko moodorilda massinidega mäest allasõitminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Ega köüds iks härgä köüdä-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega kütt kahru tapa-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Egal aastagal hainakuu lõpon om Viländin perimüsmuusiga festival (rahvasuun Viländi folk), miä tuu kokko tuhandit rahvamuusigasõpro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vil%C3%A4ndi
Egal asjal oma aig. http://www.setomaa.ee/
Ega lavaletulõmise peräst, sjoo oll tettü puhtalt sõprusest! http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Egale murdele omme raamatit muretseda om ka võimata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Egal juhul mitte allaandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Egal om uma lugu, kuis ta pääliina elämä om saanu ja siiä uma kodokõsõ tennü. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Egal provindsil ja alal ommaq umaq sümboliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Egal puul ommaq mäki vüüq ja noidõ vaihhõl oroq vai tasatsõmbaq paigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Egal puul oppus= opõtus kui segiminekut pelätä olõ-i. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Egal puul võeti tarvitusõlõ ütekujolidsõq kõrralidsõq pääväraamaduq, koolinkäümist naati kõvõmbihe kontroll'ma, säeti sisse keväjädseq kuulõ katsmisõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Egal rahval om ennegi üts kirjä keel, mis neid ütes rahvas ühendäp ja koost lagonemise eest hoiap. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Egal tiidüskunnal om uma ammõtlinõ värm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Egal vähämbäl kui suurõmbal loomal pidi midägi ravva=poolist õks kaalah olõma, kas mõni vikahti nõna, tsirbi kands, puol hobõsõ rauda - ehk ütte vai tõist, miä kelgi kätte räbähtü vai sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Egalõ rühmäle nätti ette umaq elopaigaq ja nii mõnõkiq sunniti tuuperäst elopaika vaihtama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Egalõ ussõlõ läts' kats sagarõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Egalõ vaotusõpuulõ panti alaq kats tugipuud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Egalütel omgi õigus õkva nii kõnõlda, kuis täl kotun om kõnõldu. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Egal ütel patutöö tegijal olli esisugune nuhtlus ja valu olnu kanda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ega ma ei lähä! http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Ega ma huss ei ole, üts kuri nõid om mino siiä sivvus 6 nõidnu, ma ole inemene. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
"Ega ma kuratit ei pelgä, ma lähä tuu!" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
- Ega ma naanõ ei olõ, et küktä maaha ja lasõ nigu vollin. http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=277&L2=7&L3=0&L4=0
Ega ma saa teist arvo. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ega ma sul es keela söömäst! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ega ma tuud asja väega läbi mõtõlnu es olõ, seo oll’ hetke-mõtõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
"Ega ma võro kiilt ei mõistaq, a saa aru, ku sugulasõq kynõlasõq." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
«Ega mi es aja tuud asja õnnõ hindä jaos, egä Vana Võromaa vald või küläliisi tuuga kutsu, et näil om kah savvusann,» ütel’ Eichenbaumi Külli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ega mi olõ-i vana, mi olõ varra sündünü (vanõmba noorõlõ). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
“Ega mi sinnu siiä jätäi joht.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ega mu elu alvemase enämb ei lää, ku ta prilla 11 siin om, saab must mih must saab!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ega muskli sisse lääväq ka peenikeseq niidiq aiust ja sälgroodso säsüst; n'ooq niidiq ehk närviq andvaq musklidõlõ liigutamisõ joudu, nii et nimäq, kui inemine taht, hindä kokko tõmbasõq ja lühembäs saavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
«Ega must muudu jätä.» Taa om sääne hoiatus, et võit pruuki nigu elotarkust kõgõ ilma kotsilõ, a saat üldä ka jutu sisen tuu inemise kotsilõ, kinkast kõnõlõt. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ega naid ei olõ vaia kõik aig mõskõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Egan keldren müvväs umma veini ja sääl käü pall'o turistõ, esieränis suvõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Ega noid pär'lit muial õi' jõlo', ku saarlasõst suurõ kõr'dsini'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ega näid kinni ei olõs hoita saanu, all omma klaasussõ: ku tulõva, sõs tulõva. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ega näiot püssül püüdäq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/8.html
Ega nä vabatahtligult sinnä ei lää, õnnõ sis, ku tervüs väega käest är lätt. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ega nä vanna kardohkat ei taha, iks värskit. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Ega nä vast es lää kah sinnä umma aigu raiskama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
"Ega päevi sandi mürrin [mürin, kolistamine] majah!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ega päivi käüde ars'ti man. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ega päiv tarvitamiq anomit – kaussõ , taldrekka , kruusõ , pato , pangõ jt. - nink söömiq kahvli , väidse ja luitsaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Egapääväelon (nt. autidõ man) pruugitas sakõstõ viil mõõti km/h (kilomiitret tunnin). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
Egapääväkeelen mõtõldas eelektri all kõgõ sakõmbast eelektrienergiät vai eelektrivuulu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektri
Egaq maq viil päsnüq olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Egaq muial maailman inemiseq targõmbaq olõ-iq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Egaq susi soe hanna pääle ei situq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Susi
"Ega rahva näost tunnõt häste äräq, midä olõssi paras lauldaq," ütläs 1948. aastast pääle laulnu miiś. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ega rahvas sutta aja-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega reaalarv om kompleksarv, a om kompleksarvõ (nt. i = 0 + 1i ), miä olõ-iq reaalarvoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kompleksarv
Ega rõnna-ruudsjaku külest lät kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq 24 küleluud painusõq edepoolõ ja sünnütäseq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4lgruuts
Ega sanna minejä piät kinni pedämä tuust kõrrast, miä om inne tedä olnu ja tetä tulõ niiviisi ku om inne tettü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Ega sann om tsipa esimuudu, tuuperäst piät sanna kütma inemine, kiä sanna tiid ja tund. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ega selts tüütäs umal maal riikevaihõlidsõ humanitaarõigusõ põhimõttidõ ja riikevaihõlidsõ liikmisõ statuudi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Ega `siandse nagu mul nüid om. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Ega silmäpilguga kasve viiväli sada süld iks suurõmbas, nii et nõid kõgõ kikkaga jäi kainõtava vii sisse. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Ega sina minnu avitada ei või! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ega sis kammi es ole, sis sea sel'läst kakuti arjusid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Ega sis kõik tulõ kokko kor’ada, mis mõtsan ette jääs! http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Ega sis uma perrega joudas ar'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"Egas laisku pääle või-ei kaija; nakka muid vahtma, jäät peräkõrra vihulda!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Egas ma ei oodaki, et hullu lehmä hädä ja sõrataud nii lihtsäle Eestist müüdä lätvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
“Egas ma sinnu jätäi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Egas muido süäme ala saanu-us, syss olt jo õks kõtuh ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ega sul no puhas amõ ei karga', sul kargas täüs kõtt!" http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
"Ega sul sinitsit ja verevit ei olõ!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Ega sul tüütä olõi vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ega susi kitsõ süü-s.(Lastõlaul). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Egas vana-kõhn tedä sis puttu tohtnu-es. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ega sõna [s.o. värsi] otsan tulõp laulda: katriku, katriku! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Ega sõs ilmaas’anda ei piä tulõvadsõ pido välläsäädjä mõistma tuud sõnna vällä hõigada. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ega taal liinaelol ka midägi hätä olõ õi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
"Ega ta iin kah es joose!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
"Ega ta manu es tuu!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Ega terveharv om jagoarv , mink jagaja om 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Ega thinkläse õnnõ opmisõ peräst puutri takan es istu. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Ega tiisku jall kuivjadsil? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ega tina kuradid ei võta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
"Ega tohi-i tunnist kodo minnä!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Ega too vanamees ka es ole egaütele tennu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Ega tuli kivvi paloda-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega täl sis tuuperäst hendäl mõistus kaonu ei olõ, et kodu lähkül puut ja sidekontor kinni panti, kiirabi vai pritsimehi massin tunni vai kolmõ peräst peräle jõud ja kõva tehnikamehe telekapildiga nüükvä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
"Ega tä sukka kerikun es käü!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Ega vasnass es kutsu. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Ega vasta ei tohi panda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ega vesi tuld kistuda-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/15.html
Ega väits üte sitadsõ leevävidäjä peräst joht läbi kulu-i? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Egaüits armastanu vaestlast, aga talutüdärd ei ole kennigi 2 võinu silmä otsan nätä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Egaüits pusib oma külän mulgi asja aada. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Egaüits võis tetä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ega üte inemise peräst elu hukka ei lää. http://www.setomaa.ee/
Ega üte kottal ülti üts sõna, ku kõik oli kõrrast ärr loetu, sis jäll voetii veootsast kinni, ni kua kottale kreesmits tull, tuo jäi soes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ega üte luidsa jaoss rehetarõhn ol'l puu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Egaüte sääntse luu ots om jakun sille krõmps- ehk kõrrõluuga katõt ja üte õlisarnatsõ vedelüsega, miä jaku-võidõs kutsutas, nilbõs tett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Egaüts` olõssi rahul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Egaüts ütel uma nime. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Egeri edimäne katõdraal ehitediq kandsimäele, sinnäq, kon prõlla om Egeri kants. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egeri inemiseq võtiq aktiivsõlt ossa 1848. a. revoluts'oonist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egeri liina lõi 10. aastagasaal Ungari edimäne kuning István (997–1038), kiä asot' sääl piiskopitooli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egeri liin naas' tuu katõdraali ümbre kasuma ja tuust aost pääle om tähtsä usokeskus Ungarin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egerin om Eszterházy Károly korgõkuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egerin om elet joba kiviaost pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egerist sai 1804 pääpiiskopi liin ja kerik valits' liina kimmä käega, kuigi liinakodaniguq olõq tahtnuq inämb vabahust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Eger lei pia jälq häitsemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Eger om Mátra mäkist hummogu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Eger om kuulsa uma kandsi, lämmäviibasseine, aoluuliidsi huunidõ (muuhulgan kõgõ põh'apoolitsõmba türgü minareti) ja veini poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Eger om suurusõ poolõst tõnõ liin Põh'a- Ungarin , Hevesi maakunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Egä aastaga 25. märdikuul tulliq 25-aastadsõq vallalidsõq tütriguq Katariina kujo mano, et tälle päähä panda müts, miä avitasiq miist löüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Egä aastaga peetäs üleilmalist kongressi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Egä aastak andas vällä ka muid umakeelitsit raamatit ja kõrraldõdas tõisi umakeelist kultuuri tugõvit sündmüisi ni tetäs projekte põhikirän säetüisi tsihte perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?&v=182&o=1867&action=print
Egä aastak lehekuun kõrraldõdas Kaisaniemi pargin tõõsõsugutsit kultuurõ tundsas tekev massuldaq sündmüs Maailm külän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Egä aastak mindäs ülikooliga esi kotussõdõ, et vana Võrumaa esi kihlkunna ja kandi võrdsõlt tähelepanu saassi ja kõnõldas tuukandi kodu- ja aoluust. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
20.00 Egä-aastanõ Põlva liina päivi tegemine: keskliinan sõitva' suurõst mäest alla egäsugumadsõ' põnõva' sõiduriista'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Egä aripäävä õdagu või Norran, Soomõn ja Roodsin kaiaq riigitelevisioonist uudissit põh'asaami keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Egä artikli man om nupp "Aolugu", kohe pääle klõpsatõn saat kaiaq, kiä um tuu artikli kirotanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Egäh nädälih um jo kümme erinevät lemmikraamatut! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Egä hobõsõ' jaos oll üts niidülapp vai suuviir. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Egä hobõsõ jaos oll üts niidülapp vai suuviir. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Egä hunt esi kah es tule, kui luba es anda. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Egä inimene ju ei tää, ku om teenus iluste vällä reklaamitu, millege tegeliguld tegemist om. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Egä jutt om üts tsillokõnõ sammukõnõ tuu poolõ, et mi savvusann saanu UNESCO ilmaperändi nimekirja. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Egä kooli/latsiaia lugõja kand ette üte pala – Artur Adsoni luulõtusõ vai mõnõ tõõsõ kirotaja võrokiilse luulõtusõ. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Egä kui na Tallna mehe taha Tõrva tuleva, piävä tõlgi üten võtma, muudo ei saa peräkõrd midägi na arvo. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Egä käsitüütegijä oll’ valinu tsirgu tegemises eri tehniga ja eri matõrjaali. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Egä kõrd, ku haigõ inemine rohopuuti lätt, ja tervit om meil veidü, nakkas täl pää otsan ümbre käümä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Egä kõrd, ku kinkagagi kodotsist kõnõlõ, astu nigu umaette tarrõ, kohe ütski inglanõ mullõ perrä tulla ei saa. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Egä kõrd, ku laul lõpõs, võtvaq rikkaq üte vaesõ hinele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Egä kõrd om hää tunnõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Egä kõrd om sinnä hää minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
«Egä kõrd tulõ iks pall’o ussõ taadõ jättä,» selet’ kandlõmeistri Soonõ Mihkli (31) Kärgulast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Egäl as’al om uma õigõ kotus, kon tedä pruuki. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Egä laulusyna paari man nõsõs mõrsja iks inäb ja inäb üles, viimse syna man (b 23. r. : nõsõq, rõõmu mõrsija!) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Egä laulusyna paari man vaos mõrsja iks inäb ja inäb kumarusi, timä koolõs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Egäleütele anti kotus kajutin, kon sai duši all kävvü ja esiki sanna võisõ minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Egäleütele oll' täl lahkõt synna ja kullõjat kõrva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Egäljuhul mu post’kastin kutsõt es olõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Egäl juhul om Saarõ Evaril nüüt umbõ vahtsõnõ kombain, tettü õkva 1985. aastagal. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Egäl kooril omma uma lemmiku joba tegünü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Egäl külal uma kiil. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Egäl ol´l neli vai viis munna, nä leivä kokku ja naksi mängmä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Egälpuul käü kõva võsaragomine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Egäl puul tetti viina, imeq sys es olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Egäl sannal om uma lugu ja nii olli ka sannapääväl egäl sannakambal uma tegemise. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Egält puult oll’ hain niidet ja pässe parõmbidõ kotussidõ ligi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Egäl ütel küinlajalga es ole. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Egälütel umma hallõ, susige undas ummi poigõ. http://www.setomaa.ee/
Egä maakunna nimi tulõ timä pääliinast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Egä ma myni tohtri ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Egä ma sinno enam ei jätä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Egä noid väega vaia ei olõki,» arvas tä uma ammõdi tuu poolõ kotsilõ, mille jaos riik rahha and. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Egän perren võiva olla sanna kotsilõ uma tiidmisõ ja talitamisõ , niisamatõ om egä sann tsipa erisugumanõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Egän tarõn olli olõ maan, maka kon tahat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Egä pal'la sõna ütsindä ei ole, kõva usk. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Egä peremiis, kohe timä pidosihe läts, pidi tedä pelgämä ja häbendellemä, hüäste süvvä ja viina andma. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Egä puulpäävä istsõ tä sannaussõ iin ja ai hako keresse ala. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Egä päivi ütles, et mis täämbä tetä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Egä päiv lõuna paiku tull´ kreiskooli hoovi pääle supilõ perrä minnäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Egäpäiv neo Dambana külä veeda vist jahil inämb ei käü. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Egä päiv vallalõ ka väiku puhvõt seldsimajan, kon saa mekki Kanepi valla seldsi naisi tettüid süüke. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Egäpäävädse jahimehe neo Dambana külä veeda vist inämb ei ole. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Egäpäävädse kõnnõ parandamine: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Egäpäävädse tüü tegijit, as'atundjit ja tiidrüid om Võro Instituudin katõsa, päält tuu kaias suurõmbidõ ettevõtmiisi jaos tüütäjit lepinguga mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Egäpääväkeelen mõtõldas maasiga all inämbüisi taa haina verevät (mõnõl sordil ka valgõt , roosat vai kõllast ) marja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Egäpääväkeelen mõtõldas mustiga all inämbüisi taa puhma musta, päält ohku sinidse kõrraga katõtut marja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustik
Egäpääväkeelen mõtõldas palohka all inämbüisi taa puhma verevät marja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Palohk
Egäpääväne, banaalne saa müstilise tähendüse, nii et või saada Masingu evangeeliumi ütes päätükis. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Egäpäävätsen elon loetas keväjäkuis põh'apuulkeräl urbõkuud , mahlakuud ja lehekuud ; lõunapuulkeräl süküskuud , lehekuud ja märtekuud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Egäpäävätsen elon loetas suvõkuis põh'apuulkeräl piimäkuud , hainakuud ja põimukuud ; lõunapuulkeräl joulukuud , vahtsõaastakuud ja radokuud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Egä põrmandu kesken om ülesronimisõ mulk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/inne.htm
Egäs Võromaal kah midägi hätä olõ-i, a sääl um tõistmuudu, rahuligumb. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Egä sanna man oll’ vaia täütä lisaülesandit ja üte man tull’ vastada viktoriini küsümüisile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Egä sann om esimuudu, kattõ ütesugumast olõ ei olõman. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Egä savvusann om tsipa esimuudu ja ka sannakombõ võiva egän perren vähä tõistmuudu olla, selle tasos perrerahvast tähele panda ja tarbõ kõrral juhatuisi küssü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Egä savvusann om uma hengegä, midä tiid ja tund sanna peremiis kõgõ parõmbahe. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Egäs midägi, jälgi müüdä takan! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Egäs midägi ülearvo hullu ei juhtugi. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Egäs miq kolmõkese midä pelgäiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Egä sportlanõ tege hindäst video ja sõs otsustõdas lõpligult rahvahääletüsega, kiä olümpialõ päses. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Egästahes saimi asja selgess. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Egäst koolist oodõtas ekkä vannusõrühmä (1.–4., 5.–9. ja 10.–12. klass) ütte esinejät vai punti kooni neläst latsõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Egäst talust om vähämbit kotussit vällä asutõt: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Egäs tuu eliitkuul sinno targõmbas tii-i, ku oppi ei viisi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Egäsugudsõ kreemi, tsiirobi, plaastri, suuhtõ ja tagaotsa tsuskamisõs. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Egäsugumadse reisiraamadu ei soovida näide man kävvü. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Egäsugunõ tundmus om ka vägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Egäsugutsiid om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Egäsugutsit asjo, no esieränis miildüs söögitegemine. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Egä taa nii tsukur kah ei olõ, a tunnõt, et olõt iks midägi hääd saanu! http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Egätahes tasus meil tulõvigun ka kveene tegemiisil silm pääl hoita: või-olla lövvämi mi sääl pall’o asju, millest oppust võtta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Egä tan halvu üllätüisi ei olõ olnu, õnnõ elotempo om viil harinõmalda. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Egä ti pääle ei saaki kiäki vist viltu kaia`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Egätsugu staarivõistluste järgi om vana mulgi kah nõus võttan üits mulgi täht vällä otsi. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Egä tulõja saa anda uma jao tuus, et võro kultuur vanal Võromaal iks edesi püsünü ja kasunu. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Egä tulõja või arotuse manu tsäilavva pääle veidükese midägi kotost umatettüt üten võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Egä tunni ao takast oll iks paus kah. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Egä tõmbamisest pandas sõlm ette, ütsä sõlme, ja pandas korat pääle, vandesõna. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Egä viie aasta takast tulõssi keressekivve vaihta ja üle pürsti kõik nuu kivi, miä tagasi panõt. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Egäüte man uma jutt: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Egäüte osavõtt om väärtüslik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Egä üte sõrme pääle korrast näidäten, ütlep egä üte sõrme jaos üte sõna. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Egäüts' näist om ummamuudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Egäüts' tundsõ näid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Egäüts, kinkäl om olnud poigi ja tütrit, tiid eski, et näil omma esimuudu huvi ja tahtmise. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Egäüts kitt umma valgõt märrä. http://www.setomaa.ee/
Egäüts kohendas tuld oma paa ala. http://www.setomaa.ee/
Egäüts muidoki parhilla siini mõtsast ei lövvä, no Kalõvil omma uma salakotusõ, kost tä iks viil mitu killo siini kõrraga kodo tuu ja kolmõeurodsõ kilohinnaga maaha müü. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Egäüts om perrä targõp. http://www.setomaa.ee/
Egäüts saa vabalt muutaq olõmanolõvit artikliid ja luvvaq vahtsit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Egäüts uma' kärnä' süüt. http://www.setomaa.ee/
Egäüts või muidoki tuud süstemit tiidmäldä pruuvi koton võro lippu tsehkendä, a tuuga olõ õi perän suurt midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Egäüts või tuud kullõma tulla. http://blogs.station.ee/channel/24768
Egä üümajatahtja piät üten võtma madratsi ja muu magamisõs tarvilidsõ kraami. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Egüptüs , Iraak , Jordaania , Liibanon , Saudi Araabia ja Süüria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_Liiga
Egüptüs , ammõtlidsõlt Egüptüse Araabia Vabariik , om riik minkast suurõmb jago om Afrikan ja väikene nukakõnõ (Siinai puulsaar) Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Egüptüse kuninganna Nefertari mäng lavvamängo senet . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lavvam%C3%A4ng
Egüptüse pääliin om Kairo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Egüptüsest juusk läbi Niilusõ jõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Eha ütel’, et imä oll’ virk umblõja: ummõl’ kõigilõ säitsmele latsõlõ rõiva sälgä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ehidi syss Nahtsõ kolmõ talogaq, jas nä vaesõq olõõs, külä maaq ol’liq kyik’ näide käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ehis sääl, niq hiirekene laul : http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ehitediq pall'o vahtsit huunit barokistiilin, ildampa rokokoo ja neoklassitsistligun stiilin, noidõ hulgan vahtsõnõ katõdraal, pääpiiskopi palee, maavalitsusõ maja, lütseumihoonõq (kon prõlla om Eszterházy korgõkuul) ja mito kerkot. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Ehitedäs tuu majakõnõ keriku ja matusõ tii viirde kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ehitet 1758. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Ehitet 1831-37 Hildi Józsefi klassitsistligu projekti perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Ehitustüüd oppasõ puutüümeistre Andres Uus ja Ragner Lõbu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Ehitä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ehitädäs säntsit maiu, õt om õkva, midä kaia'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ehitämine om hariligult huunõ tegemine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ehitämise aigu tetäs mitmit viku. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Ehitämä naati 1632 ja ehitüs sai valmis 1653 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Ehität iks timmä kibotahe, säet lil’likeisi üm’bre ja pant ettepoolõ nägüsäppä paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ehitüse käigin um võimalik kõrralda ka talossit vai opipäivi, et suuremba hulgaga mõni jagu tüüsid tettüs saa. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Ehitüsel tüüt' 20 000 inemist, noidõ hulgan meistreq Õuruupast ja Kesk-Aasiast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Ehitüse võlg ka kaalan. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
Ehitüskunst vai arkitektuur om rakõndusligu ja esteetilidse tsihiga looming, miä pututas inemise elo ja tegemiisi ruumilist keskkunda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%BCskunst
Ehitüs käü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ehitüstöiega omma puu vika saanu, hengitsese õnnõ. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Ehk jälki: kui miiq ütte asja kogoni näemiq , sõs tulõvaq valgusõ joonõq as'ast silmä ja silmäst üte esierälidse närvi läbi aiu ja sääl saa heng as'ast tundmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ehk kost niisugutse, nigu sina olet, kah midagi kosteki saava. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ehk kui kellelgi säänest tammõkõist lähkoh olõji' - sis käügu ta kolm nelapäävä õdagut ristteie pääl, nink rogogu, ütesa kõrda, latsõ jalakõistõ vaihõlõ, tuokirvõga, kellele sepp ütesä risti jo teteh, pääle om tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ehk kui kiäki viskas näid kohegi tullõ, ehk palavahe paika — sis lätt häda tälle hinele tagasi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Ehk kui sis tuo viel ei avida, sis pan? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ehk kui sul kah õigus olessi, sis võit sa selgeste aru saada, et päräõlla oma tahtmist täita sa ei või. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ehk kui tuu viil es piäs avitama võta vana viha= ja luvva kondsu kokko, kurna säält (läbi) paljas Jumala vesi läbi - ja tuust piät ummõhtõgi abi saama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Ehk ole minu su kaonu emä?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ehk v?ta k?hri vai pini rasva, ? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ei Vana-Egüptüse egaq Vana-India tekstest olõq teedäq puhtalt arvoteoreetilist matõrjaali, kuigi mõlõmbin om algõbrat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
“Ei anna inne, ku ma tsuska tõõsõ silmä ka vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ei annaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei armastõ Eevat kah." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Ei avida minnu [mind] jummal ei juudas, ei võta minnu kiä tiinmä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Eichenbaum, K.; Pajusalu, K. (2001): https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
10.00 Eichenbaumi Külli. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Eichenbaumi Külli on Riikligu programmi «Lõuna-eesti kiil ja kultuur» juht. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Eichenbaum ja Veeroja märgotasõ, kuis saadust tunnustusõst saasi ossa kõik võrokõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Ei-ei-eiq!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
- "Ei, ei," ikk leinaja lats valuga, "mu ema olli kõigist inemisist kõige ilusamb !" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
- "Ei, ei," nuutske tütarlats, "mu emä olli paljo, paljo ilusamb!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ei enämb papert, ei sulge. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Ei inämb! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ei jovva kõikiga üteh linnada. http://www.setomaa.ee/
- "Ei jätäq, mille saq muq tätä kuhja arq seiq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei jää parhilla poodist ka viläst tettü „toode” ostmalda, ku ka tälle om nimes Saib pantu. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Ei jõuaq täkuq inämb vitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei jõvva kivvi hõl'otaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei jõvva kuigi lahku minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei jõvva pall’o, katõ pääle kolm pangikõist toomi, vahepääl saa õnnõ puul pangikõist… http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ei jõvvaq kiäkiq tuud sulguq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei kedrätä, muidu nakas tsiga suvõl ümbre käümä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ei kedägi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Ei kedägi olõ nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei kiäki," ütlivä mehe. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ei kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei kohki tallo ei midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei, kuis te iks esi kutse, esi kutset karaskis vai? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Ei kuulõ midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei kyigil tõisil om kraam, tool ynnõ nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ei lasõq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei lasõ ust, ei lasõ rampi, sus’o miil, sus’o kiil!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei laulaq tsirk, pühänegi härmätet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei läe inämb edesi. http://cfe.ee/cantus-book?code=37&l=25&a=51
Ei lähe midägi, selle poisilõ anti ka olut, saia ja kompveke. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ei lännüki paljo aigo, kui kolm velje tulnuva, egälütel veskikivipuul palgi otsa pistetü, millega vägimiist maha lüvvä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ei lää inämb edäsi. http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=429
- "Ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei lää tsiga lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei lövvä, ei lövvä, kas tie mis taht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ei lövvä’ noid lumõ alt: http://wi.ee/voro/kiranigu/merca/
Ei löüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei ma Liisit ei võta." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Ei ma ei taha tuud lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mahaq tuu käskjalaga läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei ma ikke ehtemeid, ei ma taha tõisi rõivit – ikke omma emäkest, mesi-marja memmekest! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
- "Ei ma joht [küll] ei mõista, mull um vana esä väläh hobõsõ man, tuu küll vaest mõist." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ei ma ketraq, memmekene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
- "Ei, ma olõ siih." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei, ma olõ õi eesti keele vasta! http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
"Ei maq sinno hindä mant inämb kohegiq ei lasõq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei ma, siidi, siiä jääq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/12.html
“Ei ma sullõ pujast ei saa tulla, a ma su man ellä või.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei ma viil märgi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mi anna sääntsele, kes sääl üüse hulkman käü. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Ei midäge." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ei midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei midägi inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei midägi koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei midägi süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mina taha kangõrullõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
Ei m��nestki. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
Ei muistitsidõ maakundõ nimist peri keelenimeq ega ka liitnimi võro-seto olõ-i laembat pruukmist löüdnüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Ei mälehtä häste, kuna oll ilkandrapäiv ka sügüse poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mään’estki hel’lü ei midätiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mõista häste ilokirändüslikku proosat kirota. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ei mõista külh kõrraga üteldä, mille takan parhilla asi om, et savvusannan suidsutõdut lihha müvvä ei tohe. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
«Ei mõista millestki muust pääle sõaväe kõnõlda,» selet’ Joosep. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Ei mõista ommi tütrit kohegi panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei mõistaq! http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ei mõistaq pal’lo kynõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei, mõtsaherr tulõ, võtt minno karistusõ ala.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei müü, ei mää. levikuala: http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=4&f1=2&m=1168&id=1169
Einsteini Albert ( Albert Einstein , 1879-1955) oll' füüsik , kiä sündü S'aksamaal ja kedä om peet 20. aastagasaa ütes suurõmbas tiidläses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Einsteini_Albert
Einsteini Albert 1921. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Einsteini_Albert
Ei näe essä, ei kuulõ inämb midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei ole kallit rõõvit, siidiamet ega kuldöökest ega kallist körti ega kuldkengi," ütel talutüdär. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
"Ei ole ka vaja," kostsi reinuvader, "pääasi om sii, et mina sisse mahu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Ei ole kohegi tiid saanu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Ei ole kuldpakku jalge all, ei saa mud'u tõlda," ütel Ann. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ei ole me midägi siäntse inimese, kes pallalt raha indäve. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Ei ole midägi, asi om illos kõik. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ei ole ollu jõudu pitä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ei ole orassen üttegi jänest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Ei ole sandele midägi antu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ei ole sul aga seda, sis kae 13 , et sa mõnen muun paigan üüd võit üle elada, säält sa sis elavält ei pääse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
- "Ei ole, tuimas om lännu." http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ei ole valmis, latsekene, ei ole valmis vas’ka-juuki, lehmi-haina havvutedu. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
"Ei ole viga," ütel nuurmiis, "lase minu siist vällä, küll ma tälle perrä lää." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ei ole ädä midägi, ku viltu lääp. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
"Ei ole öökest 19 ," ütel jälle Ann. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ei ollõv tõist inämp mitu nädälit nättü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei olõ'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ei olõ' usse, ei aknet, tarõ rahvast täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Ei olõ, arq om häönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ eski kaeman käünü viil… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
“Ei olõ inämb Joosõpit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ inämb häste meelen kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Ei olõ`inämp tuu aig. http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/2035
Ei olõ kedõ enamb olla: kua kooli är, kua veedi är', kua läts är'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ei olõki kura jalal suurt varbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ kiäki är hiitünü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ei olõ kostki tuld võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ koto ei maija, koh elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ kuigi pallo aigu sääl viil saanu olla, kun sussõ sinnä naanu kokko tulõma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ei olõ küdsetüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ külge harinu säändsit asjo, et seod saa tetä, seod ei saa, sinnä saa minnä, sinnä ei saa… http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ei olõ löüdnü kellegi käeh sõrmust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ maganu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ei olõ ma kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ midägi muutnu, elo lätt iks sammamuudu edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
“Ei olõ midägi nännü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ midägi parõmbat pääle pikkä päivä, ku tulla kodo, istu sõpruga maaha ni hulki mängujuhi käe all fantaasiailmah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ei olõ midägi tetä, nahvta tuutminõ nõud esi kah energiät, nahvtat. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ei olõ minga puhtit pitä, ei maaha matta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ minno kostki är kaubõldu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ei olõ möldril jäänüq muud ku hamõq ja aluspüksiq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ nii, et üts inemine tege kõik otsast lõpuni. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ei olõ näil leibägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ei olõ olnu sändsit ettevõttit, kes noid tahtnu,» kõnõl’ tä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ei olõ paiga päält võtta inemist, kes sändse kotussõ pääle passis. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ei olõ pal’lo käünüq, ei pal’lo kuulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ peris nii, et noorõ kõik maalt jalga laskva. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ei olõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
“Ei olõqki meil varra.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ei olõq, kruus’li om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõq liini, ei olõq murõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Ei olõq midägi tetäq - pää tulõ õks är remonti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
“Ei olõq pal’lo kuulnuq, pal’lo nännüq, ei mõistaq pal’lo kynõlda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei olõq pal’lo käünüq, pal’lo nännüq, ei mõistaq pal’lo kynõldaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõq pulmõ tulnuqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ei olõ sa sõs viil koguni ära pääsnu,» ütelnü Kalevipoig timäle ja käsknü vägimiist hindaga üteh tulla, et kui vahest takah nakatas ajama, sõs ta tedä avitas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ei olõ sukmanit pääle aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ sõlgõ rinda panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ tarvis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei olõ tuu ime, et varsa vainuel hirnva, ka tuu um ime, et kide keelile kõnõlõs." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Ei olõ täl mett.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei olõ tüüpuudust nii suurt, et pidänü vaiva nägemä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ei olõ õnnõ trill ja trall nigu sääl liinan. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ei olõ ütski papa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei pakõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei pelgäq külmä, ei olõq näil leibä, maiju ei olõq - nigu mõtsa elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei puhhata selle märgi taggan mitte ni kawwa kui punkti man, ent siski petas surembat wahhet kui komma man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Ei päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei päse kiri käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei päseq minemä, tii mis tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eis' ütel õt: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ei saa arru, mille kõik nakkasõ idamaa horoskoope tegemä Kristusõ sünnüpäävä paiku, ku vahtsõnõ aastak nakkas idamaiõn veebruari lõpun, timahava 19. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ei saa arva, mille mul ütekõrraga Google'i Chrome läts eestikiilses. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ei saa inämb kohegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saa ju nii olla, et midägi ei saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ei saa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saa ma külh arvo, miä Otsal ja juustul ütist om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
“Ei saa minnä” jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saa minnä minnijo, minnijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei saa mi siist vällä, ei saa ti kah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saa nätä ei kuulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saaq inne minnäq, tuuq muq kängäq kaq arq kerigu keskmätsest jakust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saaqki enämb tagasi panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saaq laskõq taari kuigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saaq midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saaq õigõ ollaq, et maa ümbre käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei saa sa meid siist arq viiä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei saa sorti, et ma täämbä korja õnnõ siini vai marju. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Ei saa sõrmus inämb kuigiq sõrmõst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei, seo ei olõ regionaalpoliitiga! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
"Eis ka appe uma noorõ naasega." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Eiski' ku' tiiät, õt kõik om kõrrah, õks om süämeh hirm. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Eis kuuli, eis näi!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Eis olle minna sinno nennt se ajia sisse temma man ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=raiuma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Eis saa-ai' uma var'o iist saisada'. http://www.setomaa.ee/
Ei taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei taha juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei taha kuningalõ anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tahtuq noq üttegiq andaq, et kõik üteline, illos’ karil Il’kandra ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ei, ta um kõgõ paremb ku ütski praat'" - Kulõ, jätä sä perämätses tu asi, sa inäp ar teku sedä tüüd, et ku sa tiit, sis sa soendis jäät." http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Ei tee ehtegi enämb ilosambas! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ei temä jõua kuigi enämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tere, ei jõudu, egä mitte midägi. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Ei tiiä' kuis nä olliva' Vennemaalõ saanu' üle Peipsi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Ei tiiä' mis na' tah küläh palotasõ'." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Ei tiiä, esä, kiä tuu ol’l, kelle ma sanna vei magama?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä ja tahaki-i teedä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
«Ei tiiä, kas rebäside käest vai?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
«Ei tiiä, kas vanaimä minnu iks mäletäs, hulk aastit ei olõ nännü…» oll’ Urvastõ kirämiis Contra (Konnula Margus) tsipakõsõ murrõn, ku Sõmmõrpallo Arro Elfriedele küllä sõidimi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
"Ei tiiä, kedä ma vanõmbast ka võta?", timä ütles hillä-tassa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, kes tuu mutikõnõ oll’, a müts maaha timä iin, muido olõs meid üles löütü külh! http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ei tiiä, kes tuu oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, kes tuu ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, kes tuu poiss ol’l, kellele sõrmusõ an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, kos tuu Pulga Jaan jäänü om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ei tiiä, ku helksäväs piät saama? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Ei tiiä, kuis muialpuul, a meil omma külh väega hää latsõ olnu. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Ei tiiä, kuis niimuudu saa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Ei tiiä kuis ta syss vankrihe sai ja kodo tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, kuis tälle tuu kommunisti vaim päähä lei. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ei tiiä, mes nüid saap? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ei tiiä midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, midä nä sis pelgäse? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Ei tiiä, mille ta kivi nii jauh sendseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiä, mis tälle syss ütskõrd päähä tull, a timä tiidse, et Pankjavitsa mõisaprovval, Petersoni provval, es olõ latsi kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq, jah, misperäst nii pall`o. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Ei tiiäq, kas oll´ ilmsi vai unõh tuu: http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Ei tiiäq, kes tuu süüjä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq kiä minnu üüse olga pit’e haar’d, tõmmas’ üles minno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq, kost tä ol’l näq opnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq kuimuudu?! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Ei tiiäq mille timmä kõõ mu’utõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq mis jago nä ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tiiäq, vast ei eläq inämp. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ei tiiä syss, kohe timä panti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ei tiiä,” ütel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tohe hellü tetä, ei kolahutta, muido mutitat arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei toheq paastuh süvväq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tohiq kuigi müüdä min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tohiq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tohi tõist sedäviisi sisse vedädä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Ei tohi õks teid laskõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei tohi üteldä, ei seletädä; ku är ütle, sõs ma koole." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Eitsi esi ma magame, panni pää paiju pääle, kõrva kõo juure pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Eitsi lätsi ehtemaie, kõhna karja oidemaie. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Eitsi lääme vasta üüdä, vasta üüdä, vasta kuuda, vasta armasta aguda, vasta pilget pimme üüdä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Ei tudõ, ei sudõ. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=4&f1=2&m=1168&id=1169
Ei tule ta enamb tagasi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tulõ kiäki perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tulõ külälisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tunnõ inämb arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tunnõ, mis keele perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei, tuu lits[us] hinne ligi varssa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
"Ei tuu, sa tapad ära." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/varjatudvana.html
"Ei tuu, sa tapad ärä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- Ei, tä ei jätä maaha, iks mäng[is] edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ei tä tuu inemise latsiq, tuu luumõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei tää, ka ta sis selle päräst olli või. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
- "Ei, tõist ei saa." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Ei usu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ei, viil ei saaq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ei või minnä, mul om külalene võõrusel." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ei võiq kirvõst paku sisse jättäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei võiq tõusta, tütrekene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Ei või teid laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei või tõõsõ eläjät imehtä, et külq ommaq sul eläjakeseq ilosaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei võta ma naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ei, võta ma õks kõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eka_ks mul olõ-i rahha! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
"Eka ma tandsi-s tatrekuh, süü-s mehe seemekesvä" Jääs nuhtlõmaldaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
“E-kaubamaja mõtõh om hüä, säntse võisi’ ka’ seto kauba jaost ello viiä’,” ütel pääliinä seto ja käsitüütegijä Ahvena Marika. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Eks hindälgi kukruhn krats: vanõmba juursõva talo võsu seest vällä kas esi olõt nii vilets, et mitu traktorit um moro pääl, a ei jõvva tuudsamma jako kõrrahn hoita?! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Eks iks mõtõldas, et hoolõkodo om üts hirmsa kotus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ekskursiooni juhtva Undi Arnold, Saarõ Heljo, Saarõ Evar. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Eks kõik naa kõvõmba tegijä omma ummamuudu hää. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Eks latsõl om maal veidemb nii halva tii valikit ku ülepää valikit, mille vahel tõmmõlda. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Eks ma poolõldõ olõgi nigu vanamiis – mängi Teppo-tüüpi lõõtsa! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Ekspress, Eesti Päevaleht) nõvvokokõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Eks taa sääne vahtsõnõ asi om ja tiiä, et egäl avahuuldajal ei olõ esiki autot. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Eks tuu om maalt peri. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Eks vast poiss võtt mul. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Eksämide tegemine oll' tälle kerge, kuna tä oll' ülikoolin ja gümnaasiumin oppõn hulka erätunnõ andnu ni 2 aastakka kodooppaja olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ekvatoriaal-Ginea , ammõtlidsõlt Ekvatoriaal-Ginea Vabariik , om Kesk- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ekvatoriaal-Ginea
Ekvatoriaal-Ginea pääliin om Malabo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ekvatoriaal-Ginea
El Niño om ilmastigunättüs, miä sais tuun, et Vaiksõ suurõmere hummogujao pinnakiht lätt lämmämbäs, nink üten tuuga tulõvaq kõvaq vihmasaoq mud'o kuiva kliimaga Peruu ja Ecuadori rannikul, põvvaq Austraalian jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El_Ni%C3%B1o
El Niñot tulõ ette keskmädselt kats kõrda kümne aastaga kestel (hariligult 4...7 aastaga takast). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El_Ni%C3%B1o
El Salvador , ammõtlidsõlt El Salvadori Vabariik , om Kesk-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El_Salvador
El Salvador pääliin om San Salvador . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El_Salvador
Elasin sel ajal, umbes 60 aastaiga tagasi, Haani Sika külähn, ku Kindralli-Annõ mehe sõsar tull Tartust suvõl Sika küllä oma vele poolõ suvitamma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Elbursi moodustasõq mito rööbitist lubja- ja liivakivimäki ahilat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Elburs vai Alborz om mägestik Iraani põh'aosan Kaspia mere lõunõveeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Eldar-poisi peräst murõhtagõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Elektriteenused tüümeheq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Elektromagnõtilinõ kirgämine om elektromagnõtlainidõ levimine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektromagnetilin%C3%B5_kirg%C3%A4mine
Elektromagnõtlainõq om eelektri- ja magnõtvälä perioodilinõ muutuminõ, miä levi ruumin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektromagnetilin%C3%B5_kirg%C3%A4mine
Elektron om negatiivsõ eelektrilaenguga tsibiputin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektron
Elektronõst ja nukleonõst ( proodonidõst ja neutronidõst ) saisvaq kuun aadomiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektron
Elektrooniga om tiidüse ja tekniga haro, miä uur ja rakõndas elektronnõ kontrollitut liikmist vaakumin , gaasõn , vedelüisin , tahehin kihin ja plasman nink näide piiril. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektrooniga
Elektroonilidsõ televis'ooni aigo näudäti värmitelekit edimäst kõrda 1940 . aastagal, ku Ameeriga Raadiokorporats'uun näüdäs' mõnõlõ Föderaalsõ Sidekomisjoni liikmõlõ vahtsõ süstemi perrä tettüt värmilist pilti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
"Elemenden" and' Eukleides aksioomiq ja ehit' noidõ pääle üles teooria, midä täämbädsel pääväl tundas ku Eukleidilist geomeetriät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
"Elemendiq" ( kreeka keelen : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Elementaarmatõmaatiga periuud ( 5. aastagasada i.m.a. kuni 17. aastagasaa kolmas veeränd). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
"Elementen" võtt' Eukleides kokko suurõmba jao tuust matõmaatigast, miä tälle teedäq oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
"Elemente" om ilmunu üle 1000 trükü, arvatas, et õnnõ piiblist om ilmunuq inämb trükke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Eletuvah johus kõike, hüvvä nii halva. http://www.setomaa.ee/
Eletäs läbi haarang punkrilõ, hobõsõküüt` ülekullõmisele, ülekullõmine NKVD keldren ja pagõmine paadiga jõkõ müüde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Elevandi tiinüs kest keskmädselt 600–660 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
Elevant om suur londiga elläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
Elfridel oll’ iks kats lehmä ja kats tsika, mõnikõrd eski kolm, mälet’ Eha. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Elfriede eläs perämädse kümme aastat tütre Eha man. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Elfriedel om 16 latsõlast ja 28 latsõlatsõlast. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Elfriede om nännü nellä riigikõrda ja arvas, et kõgõ parõmb oll’ iks edimäne Eesti aig. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Eliasõ rahvuspark om rahvuspark lõunahummogu Alaskal Ameeriga Ütisriigen , miä om luud 1980 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli-St._Elias%C3%B5_rahvuspark
Elindi om kohapääl kullemisess — neid kupiiri ja vällä jagade me lepingu järgi ei või. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
Elise Rosalie Aun (aastast 1903 Raup) sündü 15.VI 1863 Võromaal Kanepi kihlkunnan Valgjärve vallan Pikäreinu talun rentnigu kygõ noorõmba tütrenä. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Eliseo Martín ( 1973 ), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
Elizabeth I (1533 – 1603) oll' perämäne Tudoridõ suust Inglüsmaa ja Iirimaa kuninganna, kiä valits' aastagil 1558–1603. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elizabeth_I
Elkeni Paulilõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Elkjäss päiv võtt õkva nõrgass. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Elleri Kalle : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Elleri Kalle, Fastrõ Mariko, Jüvä Sullõv, Jüvä Triin, Kama Kaido, Kasagu Enn, Kukõ Erich, Nigoli Salme, Pulga Jaan, Saarõ Evar ja Reimanni Nele. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
15.30 – Elleri Kalle, Viselä Agu . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Elleri Kalle, savvusannu ehitämise as´atundja: http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Elli Iljä koobakõsõh kavva aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli Tal’nan 1990. aastast, 21 aastat. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Elli arq, niq sai lepmise aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli, elli, elli, elli, kooni ja määne-määne mitu aastakka mosa ku hott säidse aastakka - müüdä läts, needel näil ja kats lastgi poll, kes kah niisaatõ, ku näide imägi, pohadu ilosa ja valusa olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Elli, elli, niq jäi timäst rasõhõst kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli, elli poig niq nakas mõtlõma, et maq tahai hoolõh ollaq rahvagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli, elli - ütel' pini naaselõ nii, et naane vaenõ, vai tahat imä poolõ kostma minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli hüä kaua, sai tuul noorikõl jo lats ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli imä, esä, veli jaq sysar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli jalq tõõsõ aastaka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli, kaesõ suur sõda tulõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli katõkümne viia aastaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli kaua nimä elli, veli võtt naase, sõsar es lää mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli kol' veljä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Elli kolmada aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli kolm sysard. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli kooniq kuus nädälit arq, niq jalq tul’l toolõ kottalõ, kõõ tuu rahagaq järve mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli-ks inne umah kotoh, kasvi üles tätä tarõh. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Elli_ks päävä, kai kats. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/3.html
Elli ku kaua nimä elli kuninga puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli, kukavva elli, elo läts joq väiküst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli ku kavva elliq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli ku pal’l’o elli, imä ütel’, läämi kaema tütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli miis`, kinka nimi oll` Püve Udri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Elli mynõ ao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli mynõ ao sääl ja tütrik miildü poisilõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli mõnõ ao muidõ hobostõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli mõtsa seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli nädäli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli puhast ja rikast ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli päält saa aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq aastagakõsõ arq naasegaq höste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq, elliq hüä kavva, sündü joq naasel poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq, elliq mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq hääd ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq jalq mynõ ao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq jalq, sündü tütär kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq ja seiq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva elliq, naati kängä takah ot’s’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva elliq, sündü joq lats näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva elliq, sündü naasel poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva nimäq elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kavva nä elli.... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq kooniq tuud puuta jauhha haardu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq ku kaua nimä elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq ku kavva elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq ku pal’lo elliq, syss teedakõnõ ütel’ pois’kõsõslõ, et noq miq või kauplõma kaq minnäq, saa meile rahha kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq latsõq ja imä kolm aastakka tuu leeväkandsugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq mynõ ao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq mõlõmbaq ütte muudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq nädälikese arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq pallo aigo joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq syss kaua nä elliq üteh, syss ütel esäle, ma lää teist lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq syss ku kavva nä elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq sääl kolm aestakka kar’ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq ynnõlikku ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elliq üü vai tõõsõ arq ilma kõõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli 23 siu kotoh aastaga 24 ar, oll siäl täl timäga illos tütär, viil pallo ilosap kui imä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Elli surmani Tarton väümiis Blumbergi man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Elli suukurg kavva aigo suurõh suuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli suurõ ao arq, tulti jo perrä kolmõ musta ruunaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli syss jalq ütesä aastakka ryymsat ello ja kyik ol’l’ kõrrah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli syss ku kaua nimä elli ja tull näil kostma minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli syss rikas miis ja vaenõ miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli timä päävä arq ja sai joq õgaüts omaltpuult süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli tuu päävä arq, kooni lats oll vaiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli tõõsõ aestaga kaq arq, tõi tuusama kotusõ pääle tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli vana iäni arq, kuuli naane ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli vana paabakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli väega kavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli väega vanast joq, a õks es olõ näil latsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ellivä ja pyhendivä ummi palvit jõõlõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Elli õks Jumala poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Elli õks mehel ma kah, a koh ma elli, sinnä saa-ai tii tulla." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Elli ütesä aastat õigõ ryymsat ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elli ütevoori1 vanaimäkene ja' täl ol'l nelli hanikõist. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Elli ütevoori1 üts peremiis ja' näil ol'l üts vana pini nimega Soobol. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Elli üts esä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ello jäigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ello om vaia tuvva siiä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Elläi haar’d’ tütrigu sälgä jaq syjamehe kaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elläi läts juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elläi ol’l jalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elmar ajanu unõh vasta: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Elmar küsse unõh: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Elmar om üts kolmõst meistrist, kiä säänest tüüd mõist tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Elmet ütles, et varrampa om tä pruuvnu seebi vai kölniviiga pritsi, a vihm uht nuu ruttu är. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
«Eloaig olõ suidsutanu, ei olõ midägi juhtunu, a no näet!» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Eloaol oll’ tä pikkä aigu eläjätohtri. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Eloao peräotsas ütsindä jäänü vanainemine piät viimädse tunni mõttõga umaette kõrda saama. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Eloh ei olõ nii suuri numbrit saadu, no õnnõ kardokal või-olla 35–40 tonni hektäri päält. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Elohkaalu kilost saa Eestih parhilla 1.38-1.40 eurot, Vinnemaal 2.40. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Eloh saat sa pallo rohkõmb rahha, ku sa mu arq tapat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eloh um kassu tuust, ku tiiät, kuis luidsast käeh hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Elo- ja magamistarõ savvuritsik and tiidäq nt televiisori palamaminemisõst, päst tulõkah'o iist, mis või algusõ siaq kündlest vai sigaretist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Elojovvolidsõst talost um maal api mitund muudu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Eloküle pääl oppas Süvähavva luudustalost peri Tobrelutsu Peep, et vanna rossitama lännüt pata massa-i kõrraga minemä pildu, tuu saa ilosahe kõrda tetä’. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Elol ei olõ vika ja tervüs kah viil pidä. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Elolinõ vai organism om elläv asi, niguq näütüses elläi , kasv , siin vai pisolanõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elolin%C3%B5
Elolinõ või ollaq nii kasv ku elläi (muuhulgan inemine ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5bi
Elolisõ iho vai kihä sais kuun timä kõigist nättävist ja käegakumbitavist jakõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho
Elolugu Hugo Treffneri Gümnaasiumi kodolehe pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Eloluuq ja mälestüseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Elo läts häste kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elo lätt edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Elo lätt kallimbas ja tuu om hää. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Elomajjo ehitedäs hariligult kivist, savist, puust vai betoonist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Elon edimäst kõrda Võhandu maratonni sõitnu Jõgi Tõnu oll’ päält võistlust läbi nigu Läti raha: spordimiis Sixten tekk’ väega kõvva tempot. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Elonikka järekõrd hulgan olõ-iq tähtsä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
«Elon omgi nii, iks avitat,» löüd Väino. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Elon om iks pall’o külgi ja kõiki ei näe, mõnõ jaos olõt viil ull. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Elo näütäs, et suvõga võtva tsia kokko hektäri jago kardohkit är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Elo ole-ei kohki hädäldä. http://www.setomaa.ee/
Elo oll tuul aigu rahutsõmb ja paremb, hot’ süükki oll kehvemb ja tüü rassõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elo olõ-õi, elo olõ-õi joht igäväne. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Elo om elo, esiki potililli ei tohe är tappa, kõnõlõmalda kanast vai inemisest. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Elo om keerulidsõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Elo om näüdänü, et pikki plaanõ ette tetä ei saa, selle et mõnikõrd lätt kõik hoobis tõistmuudu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Elo om sääne! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Elo piätki kallis olõma. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Elosuun om suun , midä pite veri süämest vällä aetus saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Elo tahtsõ vällä minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elotempo om aigladsõmb. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Elotiidüsen kutsutas niimuudu luumõ perekunda ( ladinakeelidse nimega Nymphaea ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5%C3%B5kaasik
Elotiidüse perrä kuulussõq inemiseq kah eläjäriiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El%C3%A4j%C3%A4q
Elotiidüse perrä kuulussõq kodaski kulliliidsi seltsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodask
Elotiidüse perrä ommaq elevandiq imetäjäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
Elo tähsämpi asju om süämehäädüs! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Elotüü iist andas 2010. aastagast vällä viil Cherni medälit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Els juhatas meid edesi Kupperi Aino poolõ Sellile. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Elukool oll` 1993. aastakst ka jo sääne, õt oll` õigõ aig. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Elu om nii pikk, et tuust võisi romaani kiruta!» muhelõs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Elu om näüdänü, et õnnõ luudustiidüsligust arvosaamisõst jääs inemisel veitüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Elutsõõri laulu Elutsõõri laulu. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/eluring/
Elvi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Elä Tal’nan põhilidsõlt talvõl, suvõl elä Nõval – tuu um täpsele vastatsihih Navi küläle! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Elägu putk’avabariik’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Eläjellege katõtas õks toominõ rõivas pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Eläjide nimeq seto kõnnõpruugih. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Eläjide pääl kah peetäs õks molebin. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Eläjiidega sõlmit lepingu omma kimmämbä ku inemiisiga, kiä omma üte suurõ sullõri. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Eläjil om hariligult 2 vai 4 jalga (näütüses sälgroodsoga eläjäq), vai sõs 6, 8, vai 12 (näütüses mutiguq ja härmävidäjäq ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Eläjist või löüdäq lamantiinõ, Amazonasõ jõõdelfiine ja Orinoco krokodillõ, kiä võivaq kassuq päält 6 miitre pikäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Eläjit ja tsirkõ om tulnuq tagasi - koovitajit, kahrõ, kitsi, jänessit - kõiki om pall´o. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Eläjit keväje vällä lasken loetas igä eläjäle pääle: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/1-motsa-itu-motsa-atu/
Eläjit om ku pall’u kellel om, a mõni uibu iks maja ümbre om ja sannakõnõ maja man. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Eläjäarstitiidüs vai veterinaaria om tiidüs, miä uur eläjide tõpi , eläjide produktiivsusõ nõstmisõ küsümüisi ja eläjide tõpi ärqhoitmisõ võimaluisi inemiisil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El%C3%A4j%C3%A4arstitiid%C3%BCs
Eläjä kaihho tul’l õga aasta ja latsõq kah kuuli kyik’ arq ja maja lät’s palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläjä ka kõnõliva. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Eläjä näid süüje. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Eläjäpidäjä saiva ostmishinda pakku ja kiä inämb paksõ, tuu vilä sai. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Eläjäq ( Animalia , Metazoa ) om riik eloliisi taksonoomilidsõn klassifikats'oonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El%C3%A4j%C3%A4q
Eläjäq ommaq peristuumsõq, hulkraksõq, liikmisvõimõlidsõq loonasüüjäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El%C3%A4j%C3%A4q
Eläjäq sööväq umma toitu tuurõlt, ent inemine valmistas uma toidu mitmõl viisil - kiitmise, küdsämise, praatmisõ, kuiotamisõ läbi - söögis ja pand söögile viil mitmõsugutsit asjo, nii kui suula ja tsukrut , mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Eläjäq tarvitasõq jalgo viil ütest paigast tõistõ liikmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Eläjäriik jaetas hõimkundõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/El%C3%A4j%C3%A4q
Eläjä süüt piät olõma poolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elä-ks õnnõ õks edesi. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Elämi edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
"Elämisväärse maailma" avvuhinnaga. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Elämi üteh, omaq veleq ja külämeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elämi ütstõõsõst parasjago kavvõn, et ummi tegemiisiga tõisilõ närve pääle es käünü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
«Elänigu nurisnu ei olõ ja loodami, et sutami ka edespite hääd teenüst pakku.» http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Elänikke: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Elänikke arv om 907 (saisoga 1.01.2015)....) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Elänikke arvo poolõst om Islamabad Pakistanin kümnes liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Elänikke arvo poolõst om tä Hiinan tõnõ pääle Pekingit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shanghai
Elänikke arvo poolõst om Širaz kuvvõs liin Iraanin, sääl eläs inämb inemiisi ku Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Elänikke om Stokholmin 825 057, Suur-Stokholmi piirkunnan, miä vastas tervele maakunnalõ, om elänikke päält katõ mill'ona. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Stokholm
Elänü Liinamäel. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Elä parhilla Tsiistre küläkuan ja tuu täämbä passis – inemise käävä ja elukotus om tüükotussõs kah. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Eläq, nigu olt elänü ja ära usu kedägi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläse nigu piniq ja soeq, nii et kõtt täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq, eläseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq, eläseq, ni nakkasõq vanõmbaq veleq kynõlõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq ku kavva eläseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq noq eläseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq sääl seeh paabagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläseq uma pargigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläs mynõ ao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eläs omah liinah, nigu kuningamiis kunagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Elät luudusõgaq kuun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Elävält vette matõtu nõid eläs täämbatseni Peipsi järveh edesi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
El’ligi mi imäga kahikatõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
El’liq, el’liq, tuud last saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ema armud Otepää OH ALLE, OH ALLE, KÜLL OM ALLE LUGU SEE – küll om alle omma essä, piät võõra leibä sümä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Ema armud Sangaste LÄKE’ KODO KOLMEKESKE, üle niidü nelläkeske! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Ema ei viinud vette Otepää x KUI NO IMÄ MINNU OLLI, kallis imä minnu kanni, esä oodi obeste poissi, veli tahtse tallipoissi, sõsar tahtse sõidupoissi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Ema ei viinud vette Sangaste KUI MO EMÄ MINNU HÄLLI, kallis emä lasta kanni, esä uutis hobeste poissi veli tahtse tallipoissi sõsar tahtse sõidupoissi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
“Emajõe kondor “ (2002) NAK- I kogomik, Ruitlasõlt valik luuletuisi. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
"Emakene, anna pohoslavenija, ma jalq singahuta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Emakene ennekene! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/10/13-emakene-ellakene/
Ema võtab latse sülle, paneb tõise jala tõise pääle, lapse suu oma suu manu, tõine käsi om labse pää juures, tõine all jalgate man; liigutab enast ühes latsega pengi pääl istutes, tõist jalga põrmantud vastu lüies. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/23/3-aa-aa-tsuu-tsuu/
Emil om sündünü 07.11. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Emil: ulle lövvüs egäl puul, a häid inemiisi kah! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/index.htm
Emä all, esä pääl, vahelt juusk valget vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Emä all, esä pääl, valge vatt vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Emä arst pallu ja om prõlla kah tolle ameti pääl, ärä surnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Emä, emä armas, mina lähä liina, ma lähä sulle mütsü tuuma. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Emä, emä, mu kõige ilusamb, armsamb emäkene! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Emäkõne memmeke, mesimagus marjake! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Emä läits obesega järgi ja vei Naadimõtsa Kristjani manu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Emä lätt esäle, muter-vater vahele? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Emä mull’ vasta tulenes. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Emänd all, esänd pääl, vahelt aja valgõt vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
"Emä, oh emäkene, mo illos emäkene, kos sa olet?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Emä tulli minnu katma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Emä tullu talle iketu näoga vasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Emä ütel: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Emä ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Endel Kõrm ja esihindäst Vaino Vahing. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Endelgi om tuju vahel peris sant. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Endlal Põlva vallan Mõtskülän om koton väega saks kikas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
Endla , lavastaja Adlasõ Raivo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Endla , lavastaja Lensmendi Tõnu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Endspiel: laskumine orgu". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Energiä jämmembit ja piinümbit pääkaitsmit või osta! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Energiä ostminõ kuriteos! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Energiät om 100 g kikkaseenin 30 kcal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Ene ütel, et vanaste tõive sageste nuurmehe suvistete aigu neiuksile kase tarre. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Engelsi Friedrich (1820-1895, Friedrich Engels ) oll' s'aksa sotsiaaltiidläne, kirämiis, poliitigateoreetik, filosuuf. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Engelsi_Friedrich
Engels om tedä nimetänü ütes edimäidsi vabadusvõitlõjide siän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Engels toimõnd' ka Marxi Karli " Kapitali " tõist ja kolmandat köüdet pääle tuud, ku Marx ärq kuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Engelsi_Friedrich
Enne aetas mu nahk keevas, see om võõrale ku leevas, sis ei naata mo joht pesma, võõrid naatas muudku parkma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=129
Ennebi oƒl muiduki t™™st, et es olõ¾sihverit. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Enne elli väega vaesehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne kaq tohi-i, et vast om hoimusih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne kinnit viil tütrik: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Enne ko Ristminne ettewoetaxe, peap seperrast Jutlusse Toli pählt (ko Jutlus petaxe) täda antama ja Rahwa Mele tulletama, et Koggodus ühhel Melel Jummalad temma eest pallup Armo ja önne perrast temma christlikko Asja Ajamisse tarwis. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Enne kui tondi sinna nakassiva 14 käima, katte 15 ega üü iks 16 üits inemine ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Enne maasenitsa ka nätäl aigu mälehtedäs, ja raadovitsah, tuu om nätäl pääle lihavyytõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ennembi ma kaota puul kuningriiki kui pää", ja kirjut kirja. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ennembi oƒl märdi laat, Sideƒnikun, märdi `laata minti. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
"Ennemb ma kaota puul kuningriiki kui pää," ja kirjut kirja. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ennemb olli elänu siin David Liping, sellel olnu latúkene karjus. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ennempi käesime ka, `rahvamaja oƒli, ik¦edimält, kalkoo·si `aigu ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/adeele_aland_01.pdf
Enne-mustine jutt Vanast kattõ ütel mehel aidast vilja. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Enne mustine jutt Vanast oll üts miis, kiä [kes] kuningaga üteh elli ja üte lavva päält sei. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Enne märti kat's nädälit ja pääle märti kat's ol'l tuu virmaliste vehklemine. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Enne oll sääne vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne olõ-õs pridanat rahalist nii suurt nigu noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne om noorekuu kuiv - nätäl aigu, kui kuu luvvas. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Enne om sedäviisi, niisugune piirämise riist, kellega sa ümbre piirad haenakuhjale ehk oma elämise ruumidele, kos varguse asi om. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Enne puult üüd, sõs om nakanu vanapaganit sinna sisse tulema nägu rahet. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Enne päivä lüü vikaht varrõst arq, pako kabla otsa ja viä ümbre ussaia, syss tüki-i pikk elläi majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne pärtüspäivä kolm päivä ja kolm päivä peräst pärtüspäivä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Enne pääväminekut piät kirstu arq pandma, selle, et syss om Jummal jalal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne päävä minekut vaija arq kadita kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne sissepandmist kaditõdas asõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne syja lõpõtust ma näi unõh, ku tull Krystus minolõ mano ja ütles, et kas sa tahat ilma värki tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne valgõt tulti üles ketrama, õks inne kellä ütte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Enne üteldi nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Enn, kink jututeemä om «Egäpääväne maagia». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Enno Piir (1936. aastagani Edgar) sündü 15. jaanuaril 1910 (vana kalendri perrä 2. jaanuaril 1910. aastagal) Võromaal Rõugõ kihlkunna Haani valla Kokõmäe külän Vihtla järve veeren Kusma talu suidsutarõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Enno Piir kuulu taaralaisi “Pühäjõe Hiide”. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Enno Piir om võrokiilse mõtsavelleluulõ luuja. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
2004 "Ennola" (näütemängo "Las olla pääle" põh'al). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
2003 "Ennola" (originaalpäälkiri "Las olla pääle"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Enn om kavval` miis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Enn om kavval` miis`, a Pulga Jaan om viil kavalamb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Enno om sündünü 1965. aastal Põlvan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
E = { | n om terveharv ja 0 ≤ n ≤ 11}. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Ent Neide arvun omma veel 7 Päivä, mes ne üli halva Päivä omma, ne Latse, kumma neil Päivil sündivä, saava ütte haledat surma koolma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ent ai ja sälgroodso säsü ja nuuq närviq, miä tahtmisõ sõnna piät kullõma, tahtvaq sakõstõ puhata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ent esi läts jällegi mõtsa, et mõnt üleannetumat mõtsakoira karistada, kes omma voli ja võimust liiaste pruuk. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Ent kiaki ei ole löüdnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ent kui kiäki äkitselt ärqheitüs, sõs lätt täl nägo valgõs, s'ollõ et aiu ja närve tegevüse läbi saa veri naha alt tagasi süämehe juhatõtus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ent kui nägemise närv kuigi ärq om rikkunu ja silm s'odaviisi pümmes om jäänüq, olkõ ka et tä päält nätäq kogoni terveq om, sõs ei saaq inemisele inämb silmänägemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Ent kui ta kolmandamal pääval jälki külä karja liha perrä läts - naas nooremb käle tälle salamahti perrä vahtma, kuis viisil ta küla karja lätt, ja säält voona arr võtt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ent kullast ja hobõhõst, - ei kibenatki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ent ku ma näi Artemisele pühendedüt pühhäkota, mink katus pilvi putus, sõs jäiväq kõik tõsõq tä kõrval varjo, selle et välänpuul Olümpost trehvä-i päiv kongi säänest illo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Ent latsõq piät inämb aigu magama, ja tuud inämb, midä noorõmbaq nääq ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ent lüümise läbi ei saaq mitte ütsindä pakk ehk klaas värisemä pantus, õnnõ ka õhk , miä paku ehk klaasi ümbre om, saa väristetüs ja tuu õhk liigutas ka kaugõmba õho, nii et värisemine iks kaugõmba lätt, kooni timä viimäte ärq kistus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Ent mees es julge piidsahtagi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ent mitte ütsindä ihojoud ei saaq musklidõ har'otamisõ läbi kasutõtus, õnnõ har'otamisõ läbi või inemine ka ärq oppi ummõ iho liikmit ülikärmähe pruukma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
- Ent muil öil olli vanal Hindrikil naise Liiso käest ütteluku kiusamist ja tülütsemist kanda - niida et ta perast kerkesanda [kirikhärra] mano läts ja temale oma kannatust kõneles kui ka peopesa musta märki näüdas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ent naane olli tark teedmä et see halli petüs om, sest meest es ole täll kotongi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ent nii mõteldeh jäi jänesekene magama, ja es heränegi inne üles, ku haina ritsikas jo hõikma naas: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Ent niisama kui ennegi, nakas niisama keaki kesk tarre, lõmmukivi kottal torisema: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
- Ent niisugutsel põhjusel ei ole vistist ütsgi kulla otsja vije haroga lätte man käünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ent nooremb käle käänd jälkusega pää kõrvale ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ent ommaq kuigiviisi, kas sündümisest saaniq ehk mõnõ haigusõ läbi kõrva liikmekeseq sisemädsen kõrvan ärqrikkunuq, sõs kõrvolda ehk rassõ kuuldmisõgaq inemine inämb kõrva tervüst ei saaq ja piät kõrvolda jäämä ehk kasina kuuldmisõgaq rahul olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Ent otsja arvassiva sedä hommuku parembide leidvat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Ent s'ootarbis piät üts sääne ihokotus vällä otsitama, kon elosuun ligi nahka ja luu kottal om, et tä luud vasta või litsutus saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Ent selle vastu kuuld temä [s.t. metsavaht] niidu pääl vee mulinat ja tsolinat, nink kõrrakese aja perast krõbisiva puu ossa tuleja jalge all, kes keäki muu es ole kui susi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ent siski wõtwa laiselda. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Ent susi pikõt üte suure kivi kõrvah maah, liigot-õs jalga ei kõrva, ega söö-es ka Jumalat är, sest timäle saa-õs kurat ello sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Entsüklopeediäartikliid võivaq külh hariligult tetäq kõgõ targõmbaq inemiseq, a pidägu-i halvas ka umahindä tarkust! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Ent vaivalt kuuliva tõsõ neid sõnno, sis olli timä kadono, ja sattõ [sadas; siin: kukkus] üle müürü tõsõlõ poole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ent vana rahva jutt kõnelep: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ent veel suuremb pelg olli een. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ent viel silmsime kõrrakese aigu, ja sis tull kui hirmus suur haina ruga lättest vällä, nink naas meile rutuliste mano vierdümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Enämb kedägi olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
" E om hulk, minka eloniguq ommaq arvoq , kon n om terveharv, miä olõ-iq vähämb 0-st ei ka suurõmb 11-st." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Epistemoloogia ots vastust küsümiisile: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
Epistemoloogia vai tiidmisteooria om filosoofia valdkund, miä uur tiidmise luumu, peritollo ja piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
E-postiaadress om instituut@mulgikultuur.ee. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
E-postiaadrõs: http://www.eldia-project.org/index.php/vr/nimega-sisseminek-osaliisilo?view=remind
Epp Margna kõnõlõs Võrumaa savvusannaraamadu tegemisest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Erami aid (Bagh-e Eram). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Eratosthenes Küreenest (vanakreeka keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenese maailmakaardi (perit umbõs aastagast 200 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Eratosthenese meelest oll' häid ja halbo inemiisi ega rahva hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenese sõgõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Algarv
Eratosthenes kritisiirse Aristotelest tuu iist, et Aristotelese arvatõn jagonõsiq inemiseq kreeklaisis ja barbaridõs ja et kreeklasõq olõs pidänüq hinnäst rassilidsõlt puhtaq hoitma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenes lõi maatiidüse (geograafia) ku tiidüsharo ja oll' edimäne, kiä tarvit' tuu kotsilõ sõnna "geograafia". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenes oll' Archimedese hää sõbõr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenes oll' edimäne inemine, kiä rehkend' vällä Maa ümbremõõdo, ja tä tekk' tuud imespantava täpsüsega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenes oll' ka tiidüslidse kronoloogia luuja; tä suut' paika pandaq tähtsämbide aoluu- ja poliitigasündmüisi toimumisõ aoq alatõn Trooja vallutamisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Eratosthenes sündü Küreene liinan Põh'a-Afrikan, miä s'oo ilma aigo jääs Liibüähe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Erdösi Paul (ungari keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erd%C3%B6si_Paul
Erdős Pál [erdööš paal]; 1913 – 1996 ) oll' ungari matõmaatik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erd%C3%B6si_Paul
«Eri ajo laalo omma siiä ritta säetüvä: nuu peris vana leelo, ja sis veedükene säänest segäkiilset vahtsõmoodulist ja nigu üten tandsoluun kuulda om, ka peris välästpuult lainatut, miä nakkas kah aigopite umatsõs saama». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Eric esi jõudsõ umma kodoküllä tagasi viil 1988. aastal. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Eric es taha säänest pikkä tsõõri tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Eric naas’ kotost minemä joba hainakuu perämädsel pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ericu poig Ülo sai Eestimaalõ edimäst kõrda 1973. aastal. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Erie järv om järv Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erie_j%C3%A4rv
Erika, Ziugovi Koidu, Kallasõ Lempsi ni Palu Anne luuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no3.htm
Erika kynõlõs, et timä om üts` sääne lats`, kiä jäi joba ütsä ja poolõ aastadsõlt imäldä, tedä omma opanu kasuimä ja tädiq ja tä om kyik häste miilde jätnü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Eri moodu om naisile ja miihile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/76-saunamuts
E rineväq inemiseq omma kynõlnu Umale Lehele väega erinevit mõttit, kuis piäss Võromaa haridus kõrraldatu olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Eri puuliike viisi om asi viil hullõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Eriq kihlkundõ tekste võrdlõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Eri - seo ei tähendä et viletsämb, jällemb, ullimb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Eriti hullus lätt tsia elu inne jõulõ ja sääl om kaudõ ka lammas süüdläne. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Eriti hüä olõs´ nii, ku saisiq ta tervikuna panna tegutsõma, üle piiri, a tuu tähendänüq kõrralikku tegijide hulka, kõrralikku eelarvõt ja höste kõrraligult kavandõttu kümne aastaga tüüd. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Eritrea , ammõtlidsõlt Eritrea Riik , om Põh'ahummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eritrea
Eritrea pääliin om Asmara . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eritrea
Eri vannusõrühmi pääavvuhinnaq ommaq kaamõraq ja arvudiq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Erki Meister – auhind (118 eurot) originaalsusõ preemiä naisikoorilaulu „Protõstiirmise laul” (sõnad Aapo Ilves) muusika ja seade eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Erki Meister ja Aivar Piirisild – äramärkimine -muusika ja teksti illos kuunmõjo- meeskoorilaulu „Taha su mano” (sõnad Ilmar Vananurm) eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Erkki Peetsalu Võro instituudi pildivõigõlusõl „Uma kiil pildi pääl” sai pääpreemiä pilt „Är kupatagu’!”. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Ermo võt’t naase ja sai pridanas rattaq, a mär’äkene oll hindäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ernst Theodor Amadeus Hoffmanni perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Erootiga om inemise seksuaalsust ja erootilist armastust putva ütiskunnaelo ja kultuurinättüisi ni naidõ mano käüvide tiidmiisi valdkund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erootiga
Erra+ +peljaket hendas mitte , teye otzite IEsust Nazaretti lihnast , sedda ristitut , temma om u\:lles+ +tous=znut , ninck ei olle mitte sihn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Erro läts' viitseadmirali avvoastmõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Eräldedäs kolmõ võrrõt: algvõrrõq , keskvõrrõq , ülivõrrõq (positiiv/komparatiiv/supõrlatiiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5rd%C3%B5q
Eräle jaetas aigladsõq igätsüslauluq ni kipõmbaq tandsulauluq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Eräle kiteti võro keele puhta välläkõnõlõmisõ iist Kikka Liisi (Võro Kreutzwaldi kuul) ja elävä lugõmisõ iist Zopa Raidot (Parksepä kuul). http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Eräle põnnõv ja tarvilinõ asi om esmaabioppus, kon latsilõ seletädäs kõgõ tähtsämbit asju tuu kottalõ, kuis hinnäst ja tõisi hoita vai hädä kõrral avita. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Eräle tetti laagrin tüüd Võromaa ja Setomaa laulõ ja pillilukõga, tuud tugõsi Vana Võromaa kultuuriprogramm. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Eräle tukõ tahtva kultuurielo edendämises mulgi ja Peipsiveere vanausolidsõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Erändis ommaq tõnnipäiv ( 7. joulukuu päiv ) ja kollõtamispäiv ( 14. rehekuu päiv ), mink kotsilõ olõ-i määntsitki kumbit teedäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Erändligult om timä saanuq postuumsõ Bernard Kangro preemija (1995), ni Võro liina teenetemärgi. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Erängos ommaq mõnõq parasiitkasvoq, miä saavaq uma toidu tõistit kasvõlt nink ommaq evoluts'ooni käügin klorofülli ärq kaotanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasv
Eräsöögiq ommaq kutja ja kiisla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es' ol'l viil ütelnö: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Esa all, ema pääl, vahelt juusk vattu vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esa all ja emä pääl, valge vatt juusk vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esa kah kai, et õigõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esa kodun vasta tulli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Esa lei tuu väidse poodi leti sisse, et vast timä leid säändse inemise, kes tuu väidse hindä umas tunnistas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Es annaq tälle jako. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esa tulli vasta tanumin , lillipoo, elleroo : http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Esekene õks jal lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_28.html
Esekene õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Ese_ks mul oll´ loonatark: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Ese-ks ütel, ese sis ütel küll pujalõ: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Ese läts iks kodo kutsma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Ese õks no ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ese õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_23.html
Ese õks ütel´ : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Esi' heitsiq asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi' lätt kah minemä ja käkk hindä ärä'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Esi Marhva sängüh, olõi rüüdigi säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiasi ku om vajja võssu raku vai mõtsa harvõnda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Esiasi olnu sis, ku pleki asõmõl olnu vann ja tuugi korgõmbah keressekivest. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Esi elä är ja pere kah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Esierälidse huviga oppõ Jakob gümnaasiumin vanno kiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esierälidse kaemisõ all om Vahtsõliina kihlkunna kiil ja kotussõnime, Orava külä Tsiberin, mõisa- ja sovhoosiaig Oravil. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Esierälidselt huvitavaq ja kiriväq ommaq sisseütlejä käänüsse lõpuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Esieräliidsi asjo villast: mähkmepüksü Villast mähkmepüksü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Esieräline ja seletämäldä lugu, kon mõts om umma väke näüdänü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Esieräline juhtuminõ mõtsan vai muud muudu mõtsaga köüdet lugu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Esieräline om tuu, et säänest raamatut saa saata arvutist õkva trükükotta ja telli raamatit kas vai ütekaupa ja mano nii pall’o, ku õkva vaia lätt. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Esierälises pyhendyses mi maalõ ja rahvalõ tulõ Uma Pido aigu võrokõisi lipu õnnistaminõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Esierälist Tarto keeli tõlku Vanast Tõstamendist es muretseta ja om meie ajani täüs piibli ennegi Tallinna murdel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esieränis käü tuu võrokõisi kotsilõ. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Esieränis miildüs näile sääne aid, kon kasus hulga mitmõsugutsit häitsmit. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Esieränis oodõtas tiatit harvõ tsirkõ ja lindoravidõ kotsilõ, kedä om nättü küländ lähkül tõsõl puul Läti piiri. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Esieränis tubli om mi Võro kollektiiv: võrokõsõl om iks lahkus seen, hää tujo ja suuv ummi tundit vällä näüdädä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esieränis tuust, kuis tekküseq kujotusõq tasatsidõ ja sfääriliidsi piiglide abil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Esieränis väärtüsligus sai korporatsioonielo tälle tuu poolõst, et and' ütiskundlidsõ ja seltskundlidsõ kasvatusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esietendüs 26.10 Võro Kandlõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Esietendüs om 13. juulil kell 20.00 Paganamaal. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Esietendüs om 9. juulil kell 20.00 Paganamaa päivil. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Esi hendäga kynõli, et kae, mina saa tälle ka ots. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Esihindäst oll’ tuu kõva tüü,» naard’ Karmen. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Esihindäst tulõtas tuu väega ATK-aigo miilde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Esi hinele ütles, et soo raha ei piä inne siist kätte saama, ku kikkaga kündmä, kanaga äestämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Esi hinnäst hummogu heräti..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Esi hinnäst näe-ei. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Esi hot' tetäski jüripääva ka tööd, a hobost pandai adra ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es iial ma uneta, et kesk tiid oll üts kiwa oll üts kiwa kesk tiid kesk tiid oll üts kiwa. http://www.eki.ee/ninniku/index2.php?f=r&n=11&t=322
Es iial ma uneta totta sattmist ellun minnu silmin nii vässnudel. http://www.eki.ee/ninniku/index2.php?f=r&n=11&t=322
Esi istnu linarabamise kolgitsa pääl, sõitnu siis tuu kolgitsapuuga, kaits jalga ja taguots lennas vasta maad. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Esi jäl iks hinele kynõliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
Esi jääs arq rõuku magamagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi kaes maha' ja ütles: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Esi kah imehtivä ütstõsõ üle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Esi kannat, tõsõ kasutasõ? http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Esi kaq kunagi kittui tõõsõ last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi karga kirstu sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiki Harglõ ja Mõnistõ inemise omma jo ammu tähele pandanu, et nä üttemuudu ei kõnõla, kuigi kihlkund om üts. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Esiki Stalini Verrev Armee es ületäq tuud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Esiki inemiisi allkirä olli kokku kogutu. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Esiki jumala pagõsõ vaesõst Kreekast rikkalõ Eestimaalõ. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Esiki kardulõid ja ubinõid om lihtsämb maaha müvvä, ku tiiät, mis elläi om Interneti Mol’oraamat ehk Facebook. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Esiki kats papagoid saimi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Esiki kipõtritsutaminõ om nii kipõs lännü, et sportlasõ kihotasõ ijäd piten pia 60 km tunnin ja ku säändse huu päält vasta saina panõt, saa-i ildamba inämb arvo, kumb vissraud kumma jala otsa käü... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Esiki ma ilma residentuurilda või diagnoosi panda – geneetiline praak' – ja ravis määrädä amputiir'mise. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Esiki nii hää inemine om Pulga Jaan, et ku sullõ timä helü miildü-i, võit naidsammu juttõ tõõsõ plaadi päält tõisi inemiisi ettekandõh kullõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Esiki ossa lõikmisõ man võit esi tiidmäldä puiõlõ pall’u vika tetä, ku lõikat maaha pall’u jämme ossa. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Esiki suidsutegemine oll’ üten söögisaali poolõn lubat. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Esiki talvõl om üükülmä harvuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Esi kitse: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Esi kitt, et külq olli mu Katil kalõ kundsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiki õdaguvõrokõisi kiil vanno linte pääl om inämbält jaolt hulga tagapoolitsõmba välläütlemisegaq ku täämbädse päävä keskmädsen vannusõn setodõl – om päsemäldäq, et eesti kiräkeele keskkunnan lätt välläütlemine kõrrast inämb “Eesti keskmädsele” ligembäs, nii võrokõisil ku setodõl. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Esi_ks jal hinele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Esi_ks ma hinele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/28.html
Esi_ks mi kolgalõ kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/49.html
Esi_ks tä hinele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
Esi_ks tä lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/46.html
Esi kynõli hinele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi käve ynnõ üle kaemah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi köüt’ rihma otsa tulba külge kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi lännu mineme. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Esi lät'si kao viirde kastma, oja viirde uhtma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Esi läts hinge perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi läts hobõst kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi läts joq kerigu ette, vaesilõ istõ kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi läts takah ja lei pää kirstu kaasõga otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi läts tarõ pääle ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi lät’s jo muid ot’sma, et tõõsõq ol’liq külä seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi lüü kellä ja papp ütles tarõtütrikulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi ma_ks teesi, neiokõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/18.html
Esi murõhtas pernaane, et ka koh andva lehmä veidkest piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esimuudu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/inne.htm
Esimäne kaajatsi naane kutsutas ristjätsi lavvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi mõtli, et ole hääd kaupa tennü. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Esi mõtlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi nakas' juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi nakas’ rüükmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esinejä' laadulava pääl. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
11.00.-14.00 Esinejä' laadulava pääl Katariina kerigu iin: http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Esinejä' liinalava pääl Põlva Kaubamaja takan. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Esi nimä teretäse ja ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es inne es peräst es ole latsel määnesigi vika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Esi näe mi sinno, neiokõsõq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/16.html
«Esi näi uman koton Vahtsõn-Saalussõn, kuis ilves kutsikaga jalot’,» ütel’ Kivistiku Mati. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
"Esi näk' ma tuud asja, sjoo olõ-õi ilmajutt," ütles jutustaja. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Esi – nüüd om süü mul säläh: http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Esi oli Misso vallast, ja miis läts varsaga kodo minemä ja tõõnõ sõbramiis olli vasta puttunu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Esi olli ollõkotost. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/35.html
Esi ollu kangeste rõõmus. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Esi ollu ta sääl man nii ettekaeja, et keaki talle viga es saass teta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Esi ol´l aho poolõ asja tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Esi olõti vandnu riiki tuu peräst, et ku pensionäär tege tüüd, mastas tälle iks pensionni ja tuu tsolk tüüjõuturgu. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esi om Külli veini tennü vähämb ku kats aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Esi om tä kaemalda tervüsevialõ puutrias'andusõn kuvvõ aastaga peris meistris saanu. http://www.els.ee/index.php?page=108
Esi otsustat. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Esi pistän tõene ussest vällä ja joosnu ärä mõtsa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Esiqasi om tuu, kink jaos nääq ommaq olõman. http://www.suri.ee/il/2000/2/jyva.html
Esiq autoriq eräldäseq 7-9 murrõt (2). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Esiqeränis huvitav om heksameetrin luud “Tatreko pudõr”. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Esiqeränis olõmiq huvitõduq ümbrepandjist, kiä mõistvaq läti, leedu, soomõ vai roodsi kiilt ku imäkiilt. http://www.lingua.ee/vr/meist/pakumiq-tuud/
Esiqeränis tähtsä mõjo oll' Bachi Johann Christianil, kinka Mozart sai kokko Londonin 1764-65. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Esiq hin’dähe nii murõh’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq hot' ujonuq üle, a kats latsõkõist kaq, päsei kohegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq istõ jalq kirja lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq juusksõ tarõ mano, es kaeq taadõ kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Esiq karas’ hobõsõ sälgä, tul’l arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq keelin ommaq esiqsugumadsõq vabahelükokkokõla eränguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Esiq kir’äligõ tüüjuhistõ lugõmine ja noist arvosaaminõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Esiq küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq lat’siq kül`’li. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq lavastajana olõ-i tä viil võrokiilside näütemängõ pääle mõtõlnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Esiq lätsiq mõtsa ku unnas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq nimetäseq nääq hinnäst maan´s´i, maan´s´i maahum, män´ s´. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Esiq nuuq krampnukaq hoiõq timä kimmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Esiq näeti mu päält, et inemine lätt ilma naasõlda hõelas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Esiq ol'l jäänüqkiq mõtsa puu kõrvalõ põlvildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq olli koristaja, õdõ ja hambatohtre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Esiq olõ 13 aastat vana. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kiraq.htm
Esiq ol’li lat’s, syss mälehhä, ku meil säälsamah nurmõ otsah ol’l kirmas Vedernika küläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq pidit “kostka pandmise” aigu mytlõma tuu pääle, määntene käük` iih sais. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Esiq piämi huulsaq olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Esiq praale,et timä selle olykiiq kuna haigy. http://seto.ee/category/jutuq/
Esiq põlvkundõ jänesside arvoq moodustasõq arvõ rongi, midä ildampa om kutsut Fibonacci arvõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Esiq sais küündle tsõõri sisse ja nakkas lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiqsugumaidsi lühükeisi tekste kullõmine ja kullõmisülesandidõ täütmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
- "Esiq tek'k!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq tek’k hindäle Pühä Migula. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esiq tõmpsiq suitsu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Esiqvalitsus vai autokraatia om valitsõmisõ vorm, kon kõik võim om üte inemise käen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esiqvalitsus
Esiq vasta - mõtõl! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Esi saami vällä panda põhilidsõ söögikraami, mis inemisel vaia om, väiku talo saava müüki tuvva ubinit, marju. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Esi sanna otsah kir'g': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi selletänu, mis nuu tähendase. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Esis kluhho peräst naata-ai kat'ske pesmä. http://www.setomaa.ee/
Esisugudsõ omma olnu ka keresse nii materjali ku vällänägemise poolõst.. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Esi sääl laul väega ilosahe, et oh mu imme, oh mu esse, oh mu nuurta noorikuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi söödi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi süüdi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi 79 tagasi 80 puhma taadõ 81 uutma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Esitedäs 2011. aastaga sügüse tõsõlõ võrokeelitside koorilaulõ konkursilõ tulnu töid ja muud vahtsõmbat võrokeelist kooriloomingut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Esitedäs valik 2011. aastaga sügüse tõsõlõ võrokeelitside koorilaulõ konkursilõ tulnu töiest ja veidü ka muud vahtsõmbat võrokeelist kooriloomingut. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Esi teemi pasteeti, ubinamahla panõmi külmä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Esitegemise värki ei olõq inämb siinkandin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
- "Esi tekk!" http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Esites kand tä kängi ja tõsõs, niguq ma ütli: pudsajide takast ei paistuq inemise isikuperägi vällä, suutõvõst kynõlamaldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Esites saa ma pruuki kõiki kiili, midä mõista ni kõik aig midägi mano oppi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Esitettu laasist engle ja kyindlealutse panep vällä säältkandi miis Heiki Vahter. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Esitettüisi umakeelitsidõ laulõ võistlusõ võitsõ Ilvese Aapo Uma Pido kõrraldaja ja Eesti Kirändüsmuusõum kuulutiva märtsin 2008. vällä umakeelitside ja umatettüisi vahtsidõ rahvaligõ laulõ võistlusõ. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18&Itemid=23
Esi tule suure tee veerde tagasi ja tege omma viisi tembo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Esi tull arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi tä sõs viil es arva, et sõitma nakkas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Esi uma pääga ma vällä ei viisi mõtõlda,» seletäs provva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Esi vannusõn tetäs kaalõ, massinit, laivu, rahakassasit, rõivapuid… http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Esi viskas kaarti maha ja käsk viil muil üles võtta. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Esi väega kangõstõ ik’k ja läts mere viirde minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi võtt väitsekese ja võtt tahukõsõ ja ist sinnä sanna mano maaha ja nakas väitsekest ihuma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Esi õks läät jalagagi edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esi õks tä naard, esi ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Esi üleni higine ja näost jumala hall. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Esi ütelnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Esi ütles: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Es joudaq tedä vahtside saapidega kän’gidä ärq, syss päädit’i tälle vannu seerde otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es joudaq täl’le nipal’lo saapit tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es julgu imä omast kaalast risti arq anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jätä inne rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jääq inämb tallõ pite siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jää tuulõ hüvvi hobosit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõua inämb minnä pääväga, ku kolq versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõua inämb tungõldõga poiss midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõua kuigi olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõvva arq kakasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõvvaq kohegiq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõvvaq pääd nõstaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõvva säidse aastakka sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es jõvva viil suudki kinni panda pääle edimäst suutäüt, ku tundsõ tutvat lõhna, sõs maiku ja sõs juusksõva latsiaia pildi pääst läbi. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Eski es tiiä, kohes timmä viidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Eski ku nüür om ümbre, a vuulu seeh ei olõ, ei lää tsiga tõist kõrda pruuvma. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Eski kõre hellü olõ kuulnu, a ei olõ nii ligi saanu, et tedä pildistä. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Eski meil piho priidanas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/19.html
Eski s'oo ilma aigu koolõs ilman egal aastagal peris pall'o inemiisi nälgä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4lg
Eski säänest asja piät miilde tulõtama, et tunni aol ei süvvä. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
«Eski tahtmist ei olõ olnu,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Eski talo lambidõ päält oll’ nätä, et näil ei olõ tuu as’aga kipõt. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Es`ki tiiät kohe kotsilõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Es kiäki es tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Eski üütaivast kävevä pildistämän!» imehtäs Liivi. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Es kohkiq es kuulõ kikas, es näüq savvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es kuigi es võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es kõnõlõ midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es lase` mul maada, üles aieva, korrat, - kodanik! http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Es lasõ inamp edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Es levva tä ka ust, kost tarre minnä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
“Es lubataq andaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es lupa muud võtta palgas, ku ütskõrd sanna aholõ lüvvä jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es lähäki pikält, ku varas oll’ platsin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Es läpe taade kaia... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Es lääki mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es lääq ja es lääq, es jõvvaq kiäk’i timmä sun’diq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es lövvä, a riiuli pääl lugõsi kokku 36 marki alkoholi: ti, kommunisti, inämb ei jooda tüüliisi, ti tapati näid! http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Es ma suisa suuda annaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/21.html
Es mood'o olnu-õs neil määnäst piätüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Es mõista kiäki rohto anda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Es mõistaq kiäki rohto anda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Es mõistaq nimäq kedägi pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es mõtlõ Liide. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Es nakka inämb pühäpäävä tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es nakka peräst nõia tütärt võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es nakka rahvst tundma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Es näe mitte midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es nõrgahaqki põlvist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ole hunti kuultaki, näljäst hunti nätäki Esi eidäsi ma magama, panni pää paiu pääle, kõrva kõo juurõ pääle: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ' süvvä saanuva' kostki. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
- Es olõ aigu soo nädäli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ inämb minodi, oll’ sekondidõ küsümüs. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Es olõ jal muud, ku kikka pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ kellegi käsi kinni mähit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ kodost kaugõlgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ miist õga midäge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Es olõ näil rõivit säläh, es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ pühästki majah, mis rindo pääle panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõq jo külmkappi, midägi es olõq, a pidusid peeti, suurõq pulmaq kyik peeti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Es olõq külh nii pall´o esiqsaisvust ku riigimõtsavahil, a tõistpiteh meil olõ-s tampi kah takah, et piät mõtsa lõikama. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Es olõq näil kostkiq leiba saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõq näil latsi kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõq rehe man aigu ollaq küt’tümise aigu, kõõ tahtsõ ar tullaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõq sääl mitte midägiq hüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõq viil maaha matõtki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ rõivamõskijt kedägi, tõlvaq ütsindä mõskvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ soel inämb vallalõ pästä sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ surma küll kedäge saanu, aga vägimiis es taha, et patonõ rahvas timmä kaiva. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Es olõ täl inämb latsi, ku üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ vaija rõivit es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es olõ väega hää rõivas, a naistõrahval oll’ hädäste pidokleiti vaia,» ütles tä. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Es olõ võimu inämb olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ooda kassist, et tuu või minno nii purra. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Esoteeriga tähendäs salaperätsit vai salajaidsi oppuisi vai tiidmiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esoteeriga
- “Es pahanõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es panõq ma ruublilist, a pan’ni kat’s viieküm’ne kop’kalist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es peetä unõ pääl rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esperanto keele kirotamisõs pruugitas ladina kirjä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä, egäle tähele vastas õnnõ üts helü ni ekä hellü märgitäs õnnõ üte tähega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto keeleoppus om lihtsä ja kõrraperäline, erängit olõ-õi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto kiil om kõgõ lähkümb romaani keelile, tuuperäst um noidõ kõnõlõjil taad kõgõ kergemb ärq oppiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto kiilt arvatas kõnõlõvat paarsada tuhat kooniq mitu mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto kiilt pruugitas kõnõlõmisõs, kirävaihtusõs, tõisi kiili oppamisõs, taan trükütäs raamatit ja aokirjo, tetäs tele- ja raadiosaatit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto kiil vai lihtsähe esperanto om kõgõ tunnõtumb rahvusvaihõlinõ abikiil (plaankiil). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esperanto luuja oll' Poola silmäarst L. L. Zamenhof, kiä ilmut' taa kotsilõ 1887 . aastal raamadu Unua Libro ("edimäne raamat") kirängunime Doktoro Esperanto ("doktor luutja") all, ni taa jäigi keele nimeks. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Esplanadi park Helsingi keskliinan piimäkuu alostusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Es putu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saa' kuigi kävvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Es saa arstist api. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saa arvu, kon midägi om ja kon esi olõma piät. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Es saa arvu, kost tulõ, a kiä kuul'd', nigu läbi luiõ ja vere lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saa enämb kodu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Es saa inämb Petserist vällä minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaq. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Es saaqki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaqki inne, ku pidi tulõma ilm rahalda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaqki kätte tuud õigõt otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaq kõrvalõmaad minnä, inne ku kättpite tõmmati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaq liina arq võttaq, loodiq ei võtaq müürü külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saaq võttaq liina arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es saa sõs inämp midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Es saa sõs inämp midägi [haigusvaim talle kurja teha]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Es saa sõs inämp midägi [haigusõvaim tälle kurja tetäq]. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Es saa sõs kiäki sääl majan ellä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Es saa sõs kiäki sääl majan ellä [elada]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Es saa tälle kostki süvvä, suur nälg oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es seledäq sepile miägiq umma asja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es siin kiä palki kost jakka-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Essipääväs kutsuti jäl Mik’tämäele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Ess läts puhma vahtma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ess püvväq mina tedä mõista vist. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Essugi es tiiq, ma teile ütle, essugi es tiiq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Essä-immä kullõldaq, jumalat pallõldaq jaq ristirahvast häbendäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Essäkene, kuis külh ütele maamehele oll’ ant sääne kuldnõ suuvärk! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Essä õks näei kunagi inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es sõidaqki kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es sõs tiiä-es kiä lavva lõikust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Essü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Essü mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Essüq nimäq ära. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Essütäjäq ommaq hommokite mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es taha hääga üteldä joht, a pidi ütlema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es taha minnä Saarõmaalõ, Virumaalõ egä kohegi muialõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Es taha tüüd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es taha vanõmbalõ velele minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tahtnu kuigi üüsest võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tahtnu latsi vaivada! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Es tapa kah, a viisiva toise tarre ja võtsiva püksi nöpsikese lahti ja naksiva pesma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Esteetiga om filosoofia haro, miä tegeles ilo mõistõ, kunsti ja maitsõga nink ilo luumisõ ja hindamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esteetiga
Ester Bardone om uurnu Eesti turismi- ja teenussepakmise väikuettevõtjide päält maaelo näütämise/etendamisega köüdet mõttõviise ja kombit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Estetism om ütes timä tunnismärgis muutunu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Es tii hellü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tii hellü, es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tii mi kellelegi kurja ega midägi, a vot mis peräh tull’, tuu oll’ oopõr umaette. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Es tiiä, mis tuu oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tiiäq kua Krystusõ ris’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tiiä tä esi tuust midägi, kahr niq kahr, sõit’ jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tohe õdagu külä päälegi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tohiq leibä võttaq pakso söögi kõrvalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Estonia pääleq tśukõldudaq ja tuud mulku parda seen uma silmäga kaiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Estonski pääl Ignasõ Mihkali Alĺa läts mehele, sis ku tulĺ Ujarist kodo, sis istõmi vaksalih, sis tä kõnõĺ, kuis tä mehele lätś ja üteĺ kah. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_09_laul.php
“Es tsuska, mis sa võlsit,” ai tõnõ vasta. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Es tule mõistus kodo. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Es tulõ helü ka vällä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Es tulõ inämb kinkõlgi pito, es olõq kinkõlgi inämb hüvvämiilt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tulõ inämb kunagi üle mere minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tulõ inämb tõllast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tulõ kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Es tulõq kolq puul aastakka vihma tsilka maa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tulõq meid kiäki ärq ajama vai mängmist kiildmä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Es tulõ üttegi hääd nõvvo ei plaane, kuis neiot nõia käest är saasse pästä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Es tuud või enämb jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es tuulõ võrdki es nõrgahtu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ustaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es usu, et suta tuud täüsvarustusõn lõpuni tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Es vanast varga iist midä valva olõ-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Es vannu kunagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es või midgi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es võta kedägi üüsest, es anna kõtutäüt süvvä kellelegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es võta velenaase juttu keski tiidä, a sadasit pidi pal’lo massma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es võõdaq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esä Fridolin oll' ärq koolnuq ja Weberiq võtiq üüriliidsi, et ots otsaga kokko tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Esä Ludvig oll' Kanepi köstri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Esä, Puja ja Pöha Vaimu nimel. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Esä all, emä pääl, vitt-vatt vahetepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esä andsõ säändse õigusõ noorõmbalõ velele, et tii sa näile, miä tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä angui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä anna mullõ kõ noorõmb hopõn ja kõ noorõmb rakakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, anna mullõ kõ vanõmb hopõn ja kõ vanõmb rakk! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, appi! http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Esä arq kuuli, - veli vele mant sai min’näq eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esädseq lasidsaq murdvaq suurõmbit eläjit inämb ja näide söögilaud om ka rikkamb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Esä, ega mullõ olõi vaija tööd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä-emä ülestiku, vatt jooseb vahele? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esä es anna rahha vahtsidõ rõividõ jaos muido vällä, ütel’, et raha tulõ tüüga tiini. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Esä es keelä ka ja võtt arq naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä es taha arq minnä uma kotusõ päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä es tunnõqki, et uma poig oll ja naas kõnõlõma, et mul oll poig ja ei tiiä, kohes timä jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Esä, esä näütä õigus maa pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, et miä no saa, arq kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä höövlepengi pääle tetti mulle ase. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Esä iks ütel’, et ku joba Tartost läbi, sis lätt hing vallalõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esä imäga heräsi üles, es tunnõ inämb tood kotust, oll nii lakõst tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä imäga jäi väsütses too ollõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä imäga kaesõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä-imäga sai väega rõõmsas, kui naa umma tütärd üle ütsä aastaga priskõlt ja tervelt kodo näi tulõvat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Esä imäga tahtsõq, võta arq naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä imäga tahtsõ täl’le naist võttaq, timä esi tahaas võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, imä kuuli arq, jäi veli sysarõgaq maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä-imä kuuli arq, ni külä võt’t maa käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä-imä opsiva süvvä tegemä ja kraamma kah, nii et peris nälän ja kõrvuni sita seen ma elämä ei piä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
"Esä ja imä Smithi ähvärdämine tuuga, et palota nimäq ja näide maja ärq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Esä ja imä latsiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Esä ja imä lätsi niitü puhastama ja tull üts vanamiis näide poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ja imä olliq talupidäjäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Esä ja imä täl ka väega vaesit armas’tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ja vanaesä olevat käünu tuud keldret kaibmah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Esä jäi vanas ja es piä inämb kuklasõsõta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Esä kai, et tuu piäs maaha ragoma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Esä, kiä oll’ olnu sõaväeläne, läts’ Romanovi liina ketrusvabrikuhe tüüle ja perän Moskvahe puuäri juhatajas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Esä koput' paja pääle, et mille saq olõ-õs sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä kor'as', ku kor'as'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä korgõst üleväst, panõq minno mehele! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_26_laul.php
Esä, kos timä vaesõ pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäksel pääs’läsel omgi valgõ kran’ts, nigu kosilasõl linik pihah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä_ks kõrval naarahti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Esä kui rikas mies otsõ tütrele edimält kõigist paigust "tohtri ruohi", a noist saa-as midägi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Esä kuts ka sedämaid "uvvõ umblõja, vahtse kaska valmistaja" maija, ja lask hinele valge naha kaska valmis tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Esä kuts ka sedämaid "uvvõ umblõja, vahtse kaska valmistaja" majja ja lask hinele valge naha kaska valmis tetä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Esä kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä kuuli arq, katõkese sysarõgaq jäiq maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä kygõ timmä pes’s, tahtsõgi otsani ello ar võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä kynõl´, et ku kar´ah olliq ja ku kõivo näiväq, sis teiväq kõivolõ aia ümbrele, et kõivu hoitaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Esä käs'k' poiga keldrihe, a poig võt't raamadu kätte ja pilvele vasta minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä las minno hindä iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä las’k’ tuvva kablaq tarrõ ja pan’d’ risttala külge ja kägis’t’ uma naase arq ja pan’d’ suurdõ püttü a uput’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
Esäle es olõ miilt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä lei kepiga pojalõ ja pojanaaselõ perst pite, et poolõs poigõ, poolõs tütrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäle, imäle jääqki-is poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäle ja imäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/3.html
Esäle käsu pääle, vii oma naase tütär ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl hallõ külq, a õks vaja naase synna täütä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl hää miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl hüä miil'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl läits süda täis ja müis poisi soldanile kolme kopka iist ärä ja ütel ka, et ta tolle peräst poja ärä müip, et ta temäle unenäku ei ole ärä kõnelnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Esäl ol'l maad veidõkõnõ ja üts timä pojõst pidi koheke' eis' otsma õnnõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Esäl oll kolq poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl oll naane üle mere, üle jõgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl oll säitsmekümne aastaka pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esäl oll’ andi kõnõlda ja elos õigit põhimõttit anda. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esäl oll’ iks putõl õlut kylmän, pääle sanna hää võtta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Esä lubasi ar võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Esä lugi, et timä ol’l valõ usku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä lugi kir’ä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts' nõia aida vargilõ ja jäi vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Esä läts ka ar vällä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Esä läts kaema, et kohe tõõsõq pojaq jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts kaq kotost arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts nurmõ pääle tööhü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts puid ragoma, võt’t latsõq kaq üteh, niq jät’tkiq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts sinnäq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts surnu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts tüühü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä läts vyyra maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä lät’s kõõ iih värehhist väl’lä, kar’(u)ss takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä lät’s takah minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä lät’s takah, sääl sai kät’te, tap’p arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä majan teret ta ommi vanembit ja sõpru, aga suud es anna ta kellekile, sedä panniva kõik tähele, aga es julgeva tälle midägi lausu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Esä ma lää äestämä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä mant sai kõik selges, a väikeist meisterdämist tekk’ tä peris veidü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
“Esä, ma näi unõh, a ma sullõ ei seletä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, ma olõ su poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Esä, mina kuuli kurekese!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Esä minnu tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä mõtõl’, kohe noq õigõ viil saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä naas' kivist keldrit ehitämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä nakas' timmä pilkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esänd imändä säläh, vaihõlt aase valgõt vatto? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esänd jõi, ja sai terves, ilma et tõist vuuri olõs inäp määnestki ruuht tarvitanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Esänd, lupa tsurgata!" http://cfe.ee/cantus-book?code=37&l=25&a=51
Esänd sai arvu, et tikõ nuurmiis timä kuri halli-tõbi ollgi, kiä tütrikku timä terves tegemise peräst, sändse sama halli tõbõga nohelda tahtse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Esänd võtt ka roho pudela vasta, ja naas kodo poole tulüma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Esändä tõnõ tulõminõ toimus viimädsel kohtopääväl, kui tä tulõ kohot mõistma maailma üle: õigõq saavaq egävedse elo, aga hõelaq mõistõtas egäveste hukatustõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Esäne all, imäne pääl, vahelt juusk vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esäne all, imäne pääl, valgõt vattu vaihõlt undas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Esäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om imäne ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Es%C3%A4ne
Esä nigu tõrõli tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä nilge hiire, tuu nahk panti käe pääle, sis kattõ valu ärä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Esä no hellä morolõgi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Esä näeqki-is timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ol'l ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä oll' aidamiis ja imä oll' vaenõ ja illos tütärlats, kink aidamiis ärq võtt'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Esä oll arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä olli üüllü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Esä oll lännu hommuku vara, saag ja kirvõs käen, mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Esä oll selle arq lajass lännü, et täl oll kurivaim seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä oll` tsaariaigu Perätsjärve saekaadrin ütte Leegeni-poissi salaja tüül pidänü ja tedä ohranka iist pakku saatnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Esä oll ütelnü, et õgaüts piät kolq üüd mu haua pääl vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä oll’ sovhoosin autojuht. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esä oll’ väega pahanu olnu, et minku-i sinnä ulli mängmä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Esä ol’l toonõ naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ol’l väega vihanõ, mis timä es lääq pidopaika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä om ar koolnu, oll niisama kuulsa seto soolapuhkja. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Esä om mul jahimiis, tuu tsika vai põtra. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Esä opas` ka sis: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Esä opas´ kotost tullõh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/4.html
Esä opas’ jal vin’ne vär’ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä opas’ kotoh, et ku ma silmi pilguta, syss las härmaku siiloq lajombahe, nigu kaatsu kaq käüsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä oppas Meie-essät nii : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Esä pallõs, et kae noq mu latsõkõist kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä pidi, pidi tallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä pilgut silmi, et võta noq arq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä pil’l luukõsõq pingi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä poja kõrval, kaes, poig kõõ hin’gäs, kõõ hin’gäs, äk’ki hingäk’iiq inäb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä pojanaisele, kui saaj mõrsjaga sisse sõit: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/7.html
Esä pruuvsõ kõkkõ, et näist valla saia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Esä saat ütel õdagul oma kats poiga magama ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Esä sai mul kratist kinni, tõmmas’ vällä ja vei joosuga tarõ mano. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Esä saistas’ laudaläve pääle, las’k eläjil alt pühäse väl’lä minnäq edimäst vuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä sa olt ka siiä jõudnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Esä saq anniq, a tiiäi, kas mul om viil pästäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä, saq möiq, möiq igävest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä sei ja nakas’ tööle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä selet, et oll Eestimaalt üts nekrutist paenu, vai kis tä võidsõ olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä sis kullõl, ütel peräkõrd, et ega nu muido saa ai pujakõnõ, ku võta laada katusõ päält ärr’, sis võta pessä noid vanno olgi, mast tulõ mõni teräkene vällä, sis ziuka nädsammo maaha, nivõrra, ku saa, nii tetti iks vanast kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Esä suuv oll', et Jakob aastaga peräst kodo tagasi tulõssi, et täst sõs edimält esäle koolitüün abilinõ ni perästpoolõ perrätulõja võinuq saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esä syss pilgutas silmiga, et vaja püksõ kaq näüdätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä syss ütel, kas vanõmba, vai keskmätse vai noorõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä sõs rämmäs, sõs lasti lahti. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Esä süü suidsuräimi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Esä tahtsõ, et Jakob opissi s'aksa keele põh'alikumbalt ärq, ku tuu kihlkunnakoolin olõs sündüdä võinuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Esä tahtsõ timmä kõik’i ilopaiku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä taivan / M. Amor ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Esä tege hindäle egä keväjä esi soolalihha ja lask sannamehel suidsuta, ku tä õigõt suidsulihha taht saia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Esä tek'k vahtsõ tarõ jaq kynõli pojõlõ, ku vahtsõhõ tarrõ magama lätsiq, et kiä midä unõh näge, tuu piät hommogu arq kynõlama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä tek’k timäle kõrvalõmaalõ uiboaida üt’e tarõkõsõ, et panõ timä sin’näq elämä ja ravidsõ ka seeniq ku elas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esätside keskmäne kihä pikkus om 13-26 cm, imätsil 11,4-20,4 cm. Hanna pikkus om esätsil 1,2-8,7 cm, imätsil 1,7-6 cm. Esädseq kaaldvaq 36-250 grammi, imädseq 30-117 grammi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Esätsil ja imätsil eloliisil saa hariligult ka vällänägemise perrä vaiht tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Esä tul'l vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä tull vällä ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä tull’ haigõlt sõast kodo ja 1921 inne jõulu tull’ pere Eestimaalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Esä tull’ pistü, kõnõl’ kümme minotit selgele ja lihtsäle tuust, miä nuurile inemiisile tähtsä oll’. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Esä tul’l kaema - muro hobõsit täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä tuuvasta kuuli sõs, ku Elfriede oll’ 14. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Esä täl Riima liinast raha tõigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä um peri Varstu vallast Mõtstagast, imä vanõmbaq Murati lähkült. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Esä uut, uut immä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä uut’, uut’ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä vaiht' Wolfgangiga kirjo, kon kuts' tedä üles tüüandjaga ärq lepmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
"Esä, vaija minnäq vah't'ma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä veidükese ragusi taad, ku tegi tarõnukka,» ütel’ Lembit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Esä veimi kats aastakka tagasi Kanepihe surnuaida. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
«Esä vei savilüüvi ja lassõ är paluta ja sai eski müvvä veidükese,» selet’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Esä vei uma püh’se aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä vihasi arq, et tütär nii ütel, niq pan’d’ tütre toolõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä viskas viljä ja ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Esä võt’t Kur’a-Mari naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä võt’t kaq oma tütre naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ärisi. http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
«Esä, õigõlõ teit!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Esä õks kullõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Esä ütel', et tuu ol'l muq ynn, a mõista-as kinniq pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ütel, et imä kotoh laua takah istus ku hainaruga, ei olõ inemise plaanigi inämbät, ei saa laua takast kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ütel, et mullõ saa-as inämb, ku üts muanõ kulatsikõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ütel, kiitke hot ruugagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä üteĺ imele: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_26_laul.php
Esä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä üt’el’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Esä üt’el’, et ku viina nakkat jo jooma, syss saai inämb palvõdaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ütle Marhva midä, es kuulõ tuust peräst külä pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ütle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es ütle syss kah midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Es ütle tiä midägi, sõimas innegi. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Es ütle veli ütte halva sõnnagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Es’ki talvõl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Es’ mõtlõ, et vaia Mikide käest hummõn’ hobõst küs’süq, saa ar kardohka mulladaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et Annika om talopernaanõ, sis omma pall’o luu eläjist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Et Austrial oll' mitmit probleeme ja timä sõavägi sai suuri kaotuisi, oll' Austria sunnit ungarlaisiga kõnõluisi pidämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
“Et Jummal sinno tulõkirega üles viäsi,” nigu tõõnõ arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et Kallõv püüd kalla kah, sis eläs korilaisi pere lämmämbä poolõ aastast ilosahe är. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Et Karini esä Kalev kõnõlõs sõpru-tutvidõga ja muidoki ka ummi vanõmbidõga võro kiilt, sõs tull’gi Karinil mõtõ võrokiilne oppus tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Et Kauksi Ülle sõbra ja Võro Instituut'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/index.htm
Et Lina Kalmer om seltsi vahtsõnõ esimiis (inne oll’ Kõrge Ülar), sis anti aastapääväpidol ammõt pidolidsõlt üle: üten seldsi sümboli, lüüraga. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Et Marju mõist kõva helüga kõnõlda tuust, midä hoitma vai pästmä piässi, avitas tuu mi edevanõmbidõ vaimuvarra parõmbidõ alalõ hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Et Mõnistõ muusõumi truksa rahvas taht rüäjahukohetusõ ja paiukoorõga nahaparkmist selges saia ja tuud sis huviliidsilõ oppama naada, kirot’ Uma Leht kats kuud tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Et Nava talu om peris Läti piiri veeren, om pidu pühendet nii Eesti ku Läti riigi 90. aastepäeväle. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Et Odysseuse sõbraq olliq Teresiasõ hoiatusõst huulmaldaq otsatanuq Thrinakia saarõl pääväjumala Heliose eläjäkar'a, läts' marutsõl merel Odysseuse laiv katski. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Et Orioni talo ümbre Voki-Tammõ küläh om pall’o soid ja suuhaina ei ollõv lambilõ hää anda, otsust’ Hanno kitsi kasus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Et Palamedes timä kavalusõ ärq näkk', usk' tä uma naasõ Penelope, poja Telemachose ja majapidämise sõbra Mentori huuldõ ni läts' siski sõtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Et Taheva vallan es olõ Eesti aigu üttegi küllä, olli talusõ ja elu käve talunimmi perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Et Timmi kasvatas umalõ tsiakar’alõ (laudan kõrraga 2000 tsia ümbre) söödävilä esi ja tuud jääs eski 600–700 tonni perrä, sõs timä kurta ei saa. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
«Et Uma Meki suurlaada pääl nii kõvastõ ostõti ja tuu preemiä saimi, tuu oll’ suur üllätüs,» kõnõlõs Ilomäe talo pernaanõ Troll’a Jaana (36). http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Et Uppsalast om Stockholmi õnnõ 70 km (40 minotit rongiga sõita), sõs käüväq pall'oq Uppsalast pääliina tüüle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Et Urvastõ kihlkunnast juusk läbi väkev Pühäjõgi, mille kotsilõ om pall’o vanno uskmiisi ja juttõ, sis tulõ taast juttu mitmõ kandi päält. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Et Urvastõ kihlkunnast om peri kõva spordisõbõr Contra, sis tüütäs timahavatsõn suvõülikoolin kihäkultuuritiidüskund. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Et Vanalõ Võromaalõ om vaia säänest uma ettevõtlusõ tugõmisõ programmi, nigu om näütüses Setomaa arõnguprogramm (jagi timahava ettevõtjilõ kokko 256 000 eurot), otsustõdi 2012. aasta radokuu 3. pääväl Haanin, kohe tull’ kokko pia 20 Vana Võromaa vallavanõmbat, kuus tast valitut riigikogolast, kats maavanõmbat ja hulk tõisi seo kandi iistvõtjit. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Et Vennol latsilõ tsirkust teken õks võrokiilseq lausõq jutu sisse juhtusõq, tuud panõ-i vembumiis` esiq tähelegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Et Võromaal sõitnu rongõ inämb pästä saa-i, tuu oll` targõmbil teedäq joba jupp aigu tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
Etanuuli opõvaq edimädsenä tundma pärsiä alkeemiguq (nt. Muhammad ibn Zakariya Razi). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Et arota ligembält üte kiräkeele luumisõ man ettetulõvit häti ja küsümüisi, kõrraldõdigi konvõrents, kon kõnõldi keeleplaniirmisest, soomõ keelekommisjoni tegemiisist, kveeni keele põratsõst saisust ja võimaligust tulõvigust. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Et asi nii om, sõs kõnõldas ka helülainist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Et auto oll’ edimält peris rossitanu, sai tä nimes Matu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Et ei olessi suvand, olessi optsioon vai optsio. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Et ei piäs tuud egä kõrd mahlavõtmisõ aigu segi lüümä, oll’gi kraan ala tettüs. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Et ei tiiä, mis hendäst või saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et elo lõbusamb olõssi, ommaq inemiseq loonuq pall'o laulõ , tandsõ , pillilukõ , nääq joonistasõq pilte, tegeväq tiatrit ja filmõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Et elävät rebäst om liinan rassõ löüdäq, sõs pesväq üliopilasõq ütte rebäsepildiga sainaplaadikõist, miä om ülikooli üte huunõ saina pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Etendämädä tä siski jäi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Etendüse kõrraldasõ Ruusa näütemängu seltsing ja Räpinä valla kultuurikeskus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Etendüst saa viil nätä Talnan, Salme kultuurikeskusen riidel, 29. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ethernet om juhtmidõga paigavõrgo (LAN) teknoloogia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ethernet
Ethernet om tarvitusõl olnuq 1980. aastagast nink täämbädsel pääväl om tä päämäne paigavõrgo teknoloogia, midä pruugitas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ethernet
Et hiireq leibä ei süüsseväq, tuuperäst tett'e leeväpätsi pääle inne ahjo panmist lamba seereluuga jäleq pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Et hinnäst rahvalugõmisõ aigu keelemõistjas kirja pandnu inemine õks mõist seod kiilt, tuu kotsilõ and kimmüst üts vahtsõnõ uurmistüü. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Et hin’g ol’l nii suurõkõnõ, ku noorigõkõnõ 1). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et hoolõkodoello om vaia meelelidsembäs ja põnõvambas tetä, tunnist’ ka Vahtsõliina hoolõkodo juht Otsatalu Terje. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Et hulga tsiko om hukka saanu, näütäs ka tuu, et talvõl es putu tsia piaaigu sukugi söögiplatsõ pääle veetüt kardokat ja villä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Et häädüsega odavust üles kaalu, tuus tulõ umma süüki inämb tutvas tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Et iks nii huvitav! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Et ilm olli kehvavõitu, tetti mulgimiilne ettevõtmine Goodewindi resturaanin. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Et ilvessit om ülearvo pall’o saanu, tuud näütäs jahimiihile tuu, et muido inemisepelgäjä elläi tulõ külä vaihõlõ patsiirmä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Et imä-esä tiidnü tiiharu pääle vasta tullaq, selle et ommaq piniq, soeq ja joodiguq... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Et inemisel hing sisen püsünüq, piät tä süümä ja juuma, niguq tõsõkiq eläjäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Et inemise maalõ tulnu, pidänü mõttõlaadi muutma Plakso Ülo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Et innemb ma õks rahvast pidänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Etioopia , ammõtlidsõlt Etioopia Demokraatlinõ Liitvabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etioopia
Etioopia pääliin om Addis Abeba . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etioopia
Et istumi siiä mättä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et jalataldo all om väega pall'o pututamisõ närve , sõs tundvaq nääq väega häste pututamist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalatald
Et jumala syna su luust-lihast ei piä kaoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et jummal’ mullõ kaihho es annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et juuskõ jõvvassi, piät ka süük-juuk hää olõma. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Et jäl üts kõrd sai tunda, üte poolõ-tõist tunnise ajavahemiku joosul, et Looja on must sitikast kõrdi kõvõmb. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Et järve põhjah kala neid ilmast ilma käüvõ tsuskma ja näpistama ja na ummi liikmit liigutasõ, et vaivajit kallo hindäst kaugõmba aija, sis nõia ja ta kikka liigutusist vesi järveh täämbätseni päiväni lainetas ja mülläs. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Et järv huunede ligi väega haasäno, kaivno perremiis kraavi ja laskno järve tühäs. http://www.kalapeedia.ee/parimus-sitajarv.html
Et järv klaas selge, valge ja puhta viega om, ja säält rohkesti kallu lövvus, sis nägevat mõnõki kala püüdja uhkõt herrä tõlda järve põhah tollikala olõvat, niigu ta sinnä üts kõrd juosknu oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Et kabõl selle tarbis liigä mädä olli ja kui mees hinnast kaala pittehülea olli naanu tõmbama, sis olli kabõl ära kakõnu ja meesolli maha sadanu ja uma perse naase pääd vasta ärä olli löönu, keä aganide sisen külmämah olli, aga mees olli mõtõlnu kivi olevad. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Et kadajamarõl ristimärk pääl om, sis om kadajasuitsul seo omadus, et taga suitsetatas kaehtusi ja nõidusi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Et kaeq ku sa jovvat ar kaksadaq, syss tii viil kõvõmbaq, lüü viil keeru pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et kaitsminõ om midägi säänest, midä tetäs püssäga. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Et kapstaäri läts’ häste, härgüt’ Vaigla tuud Võromaalõ är tullõn tõisigi tegemä: nii Väimälä põllutüü- ja kar’atallitajidõ koolin, kon tä 1930–36 aidnik oll’, ku edesi Räpinäl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Et kari edenesi ja villä saassi ulka, et lina kasussi “kui sii linti” ja et külä (kogukond) olessi õnnetuste iist oitu, sedä pidivä andma mitut muudu vastlakombe. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/talv/
Et kas tasus näide man kävvü vai ei massa puttu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Et kes om müürü ehitänü, tuul lüü pää maaha otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et kimmäle sõnna saia, tulõ uma teema inne üles anda kas e-posti vai telefoni pääle. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Et kitsi om veidü, tuud näütäs ka tuu, et näid auto ala piaaigu inämb ei jääki: jahimiihile andas joba inämb teedä auto ala jäänüist tsikost. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Et kivvi kätte saia, tulõ päält är kaiba 2–7 miitret maad. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Et kiä sin’nä om ehitänü ja vihasi timä väega ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Etkoh üteh suurõh küläh olnu muurahva, üts õhi=haud, kohe kõõ külä pernaistõ puolt ütte ja tõist ülejäänüisi palakõisi, edimält niisaatõ, proostalt sisse visati. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Et koolih ei opada inämb järekimmäst pingutamist, um asi kehvembäs lännü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Et kost tuu sai - silmildäq, jaloldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et koton saa-i inämb sukugi ellä, tulli naasõ lämmä süämega Küllile kurtma joba kümmekund aastakka tagasi, ku tä viil raadiotüüd tekk’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Et ku ei olõs noid, ei olõs ka minno, ja aiteh näile kõigilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Et ku jovvai kannahhaq, syss karakõ sanna arq, syss saa jo arq paganausu sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ku kirändüs mingis aos ärq keeletü, kas sis nakanu inemiseq veidü inämb täst luku pidämä ni vähämbä inemiseq jurra kirotama? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Et ku lats` alaq tege, olnuq lihtsa korista. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Et ku naanõ kaos kõrvalt är, om miis hädän? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Et kuna sullõ vaja, päitseq kätte ja rapahuta, et ptruuh, olgõ siih ja ma olõ õga minoti aigo sul käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et kuningatütär ol’l õks õigõ usu poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ku olt orgõ seeh, syss tulõ pahandust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ku pallo kua aastaka jõvva ravida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ku päävä minengust jõvvat arq luvvaq, saat palga ja süvväq, a ku jõvvai, olt kõõst ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ku täüskuuge tapade, sis liha paisus, aga mudu jääs väikses. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Et kuuli teedäs ja kallis peetäs. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Et kuulõ rahvas, sääne pois’kõnõ om ja nii halv elo om täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et kõgõ inämb söödävillä kulus tsiko süütmises, sõs ommaki parhilla kõgõ suurõmban hädän tsiakasvataja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Et kõik ausale ärr kõnelda, piassi pääle nakkama tuust, et olli sõaväen piirivalven aiga tiinman. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Et kõik nii kokko säädi, et nä ütstõsõga klapma ja pill lõpus mängmä naanu, võtt väega hulga aigu. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Et kõik piät ütte ja tuud samma pruukma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Et küläl ja liinal vaiht tetäq, ommaq setoq liina kotsilõ ütelnüq ka Oosõ-Kiiova . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Et künnel om tala pääl, et kua summa kottal läükähtäs palama, tuu seest naatas ütsi korjama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et küsü halva käest, et kuas om rikkamb, ma vai sa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et latsi lemmikelläi om repän’ , tuu tull’ vällä 12. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Et latsõq käändväq tõõsõq otsaq, niq saa latsilõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et lihahind viil küländ matal om, tuu om õnnõ tuust, et no püüdvä kõik kõrraga tsiko maaha müvvä ja turul om lihha ülearvo pall’o. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Et lugõsi artiklit, lätsi puuti, et hindäle tüüsukkõ ja lõunas võileibu osta. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Et lää küdsä ma kaq kotitävve leibä, tuu siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et läämiq mastõrahe, võtami säält timä pühäse ja lasõmi pallust pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et maal toimõ tulla, piät esi teküs ja ettevõtlik inemine olõma,» selet Allasõ Anti. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Et magaja veleq - makavei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ma kae, kos timä nakkas tuud rahha pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ma opi Olustveren rahvuslikku tekstiili, sis sobisi tuu kerigu põrmandurõiva kudaminõ häste ka mu lõputüüs. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Et ma saada nüüd hobõsõ minemä, timä lemmikhobõsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Et massinaehitüse pääle om jo nii pall’o rahha pantu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Et ma timmä elämä ei jätä, ma timä hot’ kohe häödä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et ma tulõ neläpäävä ühtul teie poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et meid kiäki es keelä siia tulemast, aga ennempa viil meile ruumi tetti, sis oll meil edemäne põli käen. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Et meije se wajnlase kawalus kahjo thepj Se liha kassin ninck puhas olcko Sihs ollime meije mo\:nne+ +sarnast hohle wabbat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sarnane&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Et meye riddalikult sihn madlema\: lebbi Surma ninck ello sinno pohle wedda\:ma\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Et midägi söögist tuu man hõngutorro ei lääq ehk, nii kui rahvakeeli üteldäs, kurku ei kargaq, ja kuulmist ja ärqläpähtämise hätä ei sünnüdäq, om hõngutoro otsa ehk lõõripää pääl kaas, miä kinniq vaos, kui nilbõ süük üle libises söögitorro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Et mi elämi suurõst turust kavvõhn, ei olõ mi nigunii tõisi tuutjidõga võrdsõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Et miihi- ja naisikuurõ om tõisi kooriliikega võrrõldõn veidemb, panti edimäidsi pidodõ jaos kokko projektkoori' "Mehe' mõtsast" ja "Naasõ' nurmõst", kohe tulli' nuu', kiä egäpäävätselt koskil koorin ei käü, niisamatõ ansambliidõ ja segäkuurõ naasõ' ja mehe'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Et mi ihonahaga as'olõ külge putu, sõs üteldäs, et pututamisõ miil ihonaha sisen uma asõmõ om saanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Et mina tulõi inne üles, ku sääntseq vihklusõ, et nakkas alavärehtist mäevärehtihe veri juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et miq teeä külh, et na omma lavva palaq, a meile tulõ nigu jummal’ miil’de, ku mi näid kae. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et mis jaoss naq teil ommaq, et mink kasuss ti lavva pallu pallõt, mis ti raiskat umma aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et mis taa haigõ inemine õks aru saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Et mis ta haigõ inemine õks aru saa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Et mis tah nüt piat olõma. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Et mis ti Jaan’, vaelt kundu mynõ maas’ka kasvatas, a Ann tege jo vahsõt leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et mis tsõõriku kabja, nuuq tälle, a mis lahki kabja, nuu Jumalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et mis tuu ruubli, a no saat jal lihha võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et mitmõkõrdsõt vanahalva-tosinat nal’as käändä, hüpäs’ saalinukast aig-aolt vällä verevät-musta värvi näoga Vanahalv. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Et miul om asja kah siuge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Et mulle kolm kõrd järgemisi säänest und näüdäti ja egakõrd ütsi sõnnu üteldi, sis lätsi ma Solovile kadonu naasevele poole, nink kõneli ka tälle määnest imelikku und ma nännü ole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Et mu miil ei olõs morn. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Et mõlõmba elolugu om põnnõv, a kah’os hämmär, sis uut muusõum teedüst mano. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Et mõõtaq saa õnnõ määntsegi kimmä täpsüsega, sõs mõõtmistulõmuisi andmisõl reaalarvõga ommaq nuuq õigõq määntsegi via piirini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Etna jäi mehe sünnükotusõhe elämä pääle timä ärqkuulmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Et niisama lepümiq ärq, vaindlanõ lahkus Riiast, Ulmanisõ valitsus tulõ rõõmuhõisõtõ saatõl Riiga sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Etnofuturism õks ruul’ tävvega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Etnograafia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur rahvidõ materiaalsõt kultuuri , kombit jms. Mõnikõrd pruugitas etnograafia kotsilõ mõistõt " kultuuriantropoloogia ", kohe ala käü ka vaimlinõ kultuur ( rahvaluulõq , mütoloogia jne). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etnograafia
Et noid inemiisi om mugu inämb, sis või mahhe tatriguga Eestin ka suurõmbat ärri tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Etnoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etnoloogia
Et nurmõ omma kõrraperäldä, sis tuuperäst ma mõnda kotust tahtmalda väega pall’o sõku traktoriga. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Et nä mäletäse – vanastõ oll’ eläjätohtril piiretüst! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Et näüdätäs egä päiv telekast ja puha. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkiraq.htm
Et näütüses Põlva koolilatsõ’ võinu umast suurmehest Hurda Jakobist inämb teedä’, tuuga omma’ peri kõik Põlva kandi koolijuhi’. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Et olgu, ku imä vei arq, syss olgu kurat ka valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et oll' ümrehaardmisoht, lätsiq Eesti väeq Tõnissoni Aleksanderi juht'misõl kah liinast ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
«Et olnu tulõmust ja nätä, et inemisega iks tõsitsõlõ tegeldäs,» seletäs Reva Krista. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Et olõ 50 aastat vana joba, suurõmba ao umast elust liinan elänü, a koskil all om kiht väega lihtsit praktiliidsi asju. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
«Et olõssi häid ettevõtmiisi, latsil ja nuuril kah midägi tetä.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Et oodaq, ma hommogult arq lää tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et otsiq tedrekene, jänesekene jaq tuvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et perren om viil väikumb veli kah, sõs kõgõ suurõmb asi, mis ma kotost saanu olõ, om tuu, et piät tõisiga rehkendämä, et olõ-i esi ilmanaba. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Et perrätulõjit saiaq, piät kats esiqsorti rakku kokko saama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Et peräkõrra laulatusõlõ minnä, mängu mängi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et perämädsel aol om hulga laatu peetü, sõs olli joudnu kauplõma tulla päämidselt uma inemise. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Et perän laskva viinakõist edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Et piim huka lää äi, piät hoitma, et kellegi piimä nüsikuh näüda äi, ku muido saa ai, sis heidä põll pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Et pini ollõv hirmus murdja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Et poig saasi iks elojõulidsõ firma üle võtta, tuu härgütäs vanõmbit vaiva nägemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Et poiss tark ja illos ol'l, mieldü ta tütrikullõ; et ta tukõv töömees, siss ka ta vanõmbilõ, nii et tä - ehk küll rahvusõ poolõst vinne mees ja pagõhõja - peris Misso valla talo perremehess sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Et proovit elun viil midägi tetä, päält tollõ prügü, mis sust maaha jääs! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Et pundi nimi om Anonüümse Alkohooliku, sis nakka-i noid miihi täüsnime ja näo perrä ilmarahvalõ tutvas tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Et puulpäävä minge jahi pääle, ku sanna ahi pandas küttümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et päiv parõmbidõ kõrda lännü, hoit arotamist taan plaanin ette märgidü tii pääl päävä juht, kiä and sõnna. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Et põhjõndus tundu Veeroja Edalõ ull’ – savvusannan tohe-i süvvä tetä, selle et sääl olõ-i kraanikaussõ, saa-i sainu mõskõ jne –, sis võidõl’ tä edesi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Et põllumajandusloendusõ perrä peetäs Vana Võromaa eläjit inämb ku muial Eestin, sis uursõ Tarto ülikuul võrokõisi eläjäpidämist lähembäst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Et rahva ülelugõmisõl kor’ati teedüst ka inemiisi sünnü- ja elokotussõ, niisamatõ vannusõ ja muu kotsilõ, sõs om seo uuringu perrä võimalik teedä saia, kon võro ja seto keele mõistja eläse, ku pall’o näist omma Lõuna-Eestist är kolinu, kuimuudu jagonõsõ keelemõistja vannusõ perrä ja pall’o muud. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Et reaalarvõ hulk om mitteloenduv, a jagoarvõ hulk loenduv, sõs irratsionaalarvõ hulk om kah mitteloenduv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
Et rõivaga oll’ rassõ, sis oll’ nuputamist, kuis illos kleit saia. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Et rühm um väiku, sis keelepesä um ku pere, kohn mängvä kuuhn mitmõ vannusõga latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Et s'oosinanõ veri jälq edespite iho toitmisõs kõlvulinõ olõs, saa timä vahtsõndõdus ja jälq helle-punatsõs tettüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Et saa ratastooliga uman kotun liiku. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Et saia piimä, piä ma kitsi. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Et samal pääväl lasti ka Verioral susi, sis omma jahimehe kimmä, et sääl kandin liigus kats soekarja. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Et sa müüq ar soo esä ussõ asõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et sannategu käü võru keelen, saa kuulda ja tähele panda, kas Haani peremiis ja Urvaste pernaane kõnõlõsõ üttemuudu või om Võrumaa egän nukan uma kiil. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Etsa, näioq, ilotõlgõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx1.html
Etsa tants´kõq, targaq meheq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/35.html
Et see jutt ja eenolev nõid ka rahvasuun Kalevipoig kõneldus sai, ei luba järgmine jutt 1 tälle tõsidust. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Et se, mis om illos vai ei, om kotun vai koolin opit. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Et seo ilma aigu käü suurõmb kauplõminõ Internetin, sis pandsõ ma kah uma mar’a Facebookin müüki. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Et siiä jäiä, piät tüükotus olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Et siiä kanti tulla, tuu oll’ juuri kutsõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Et soolik mitte ärq ei vass'uq, tuutarbis ommaq nimäq ohukõsõ naha ehk kelmega köüdedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Et suidsutaminõ om koolih ülepää är keelet, sis piipu mi koolimajah pruuvi ei saa. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Et su seen helises iks võro kiil, vaim ja vägi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Et sussõ om pall’o, tuuga om peri ka Viitinä jahtkunna päämiis Kimmeli Peep. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Et suurõmb jago oppajist mõist võro kiilt, sis kõnõlõsõ nä tuud ka latsiga, iks kodotsõmba tundõ peräst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Et sääne mõtõ teos saanu, olnu ütelt puult vaia kuulõ ja latsi, tõõsõlt puult jäl talomiihi, kiä omma ülepää nõuh opilaisi vasta võtma. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Et sääne väega matšolik poliitik vällä es tulnuq, tulõs myni Oviiri Siiri ülearunõ geeniräpäl` kah sinnäq patta tsusata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Et sõit om kallis, sõs eläs Tarmo neli päivä nädälin Võrol ja sõs sõit kodo. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Et sündü naasel, tiiäi mis om, kas kassi- vai pinipoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et süüjä himostasõ kõgõ inämb ilma siimnildä marju, sis soovit’ Kivistiku Jaan kaia edimält tuud, et sordi nime seen olnu sõna seedless – sõs võit kimmäs olla, et saat ilma siimnildä sordi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Et tarto ja mulgi keelealaq ommaq õkva põh’aeesti keelega kõrvuisi, ommaq neo keelevariantsiq põh’aeesti keelega rohkõmb üttemuudu. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Et tarõ lämmäs saiaq tetäs tuli ahjo vai kaminahe , söögi tegemises tetäs hariligult tuli pliidi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
«Etteandõkol’o ja raputaja umma kah sama põhimõttõga, ülekannõ um õkva lähiksest moodori päält, vanastõ olli lamõrihmuga pikä ülekandõ.» http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
"Et teil nüüd kängä õiges ajas valmis tettu olgu!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ettekandide teemas om aoluuline Võromaa, taa kihlkunnaq, kodolugu ni talokultuur`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Ettekandidõ ümbrepandmist ei kõrraldadaq. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Ettekandit ja loengit pidävä nii kohaligu koolioppaja ku muialt kutsutu esinejä: http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Ettekandõ Võromaast ja võrokõisist Võromaad ja võrokõisi pututi konvõrendsil inämb kolm ettekannõt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Ette-ks pantu piiriposti', vahi' pantu värehtillõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Ette loet teksti kõrdamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
12/11/2012 09:13 Ettelugemise päeva „Kullõ’, ma loe sullõ!“ II koht meie Kristjan!!! http://www.pikakannu.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=55
Ettelugõmisõ päiv om üts võro keele nädäli ettevõtmiisi, päivä kõrralè Võro instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Ettelugõmisõ pääväl „Kullõ’, ma loe sullõ! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Ettelugõmisõ pääväl „Kullõ’, ma loe sullõ!“ kolmapäävä, 7. märdikuul Võro latsiraamadukogon sõgluti vällä hää’ võro keelen lugõja’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Ette om valmistat setokiilne menüü, setopäradse lavvakattõ ja hüä roa` ni joogi`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Etteotsa piät saama iks üts` tõssinõ miis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkiraq.htm
Ette paastõtass kat’s nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Et terven Lõuna-Eestin oll’ hää ubinasaak, sis oll’ seokõrd keerolidsõmb ubinit müvvä,» ütles Krista. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ette teedäandjilõ mass kolmõ päävä süük (7 söögikõrda) 15 eurot, latsilõ alla 10 aastaga 8 eurot. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
- Ette teedä andnuilõ kanuusõit. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Ette tiiäsi', ni' haudagi satasi-i'. http://www.setomaa.ee/
Ettevõtja Valgjärvelt: vanõmba, toogõ noorõ maalõ! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ettevõtja ei saa jo palka nõsta, ku kõik poliitiga om tsihit vähämbpakmiisi pääle! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ettevõtjapere Ani Valgjärvelt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ettevõtja piät rohkõmb vaiva nägemä ku palgatüüline. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ettevõtja piät tiidmä, midä tä tege ja mändse riski tuuga üten käävä, a tuud tiidmist ammõtnigu kiilde panda om tõnõ asi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ettevõtlikkust olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Ettevõtlus sais katõ «vaala» pääl: üts om tetä võimaligult odavalõ, tõnõ – tetä midägi säänest, midä muial ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ettevõtmiisi jaos om raha andnu regionaalministri valitsemisala. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ettevõtmine sai teoks Haanimihhi nõvvokua, Haanja valla ja Võro Seltsi VKKF koostöös. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Ettevõtminõ muutu üldrahvaligus, tuust võtt' ossa üle 1400 inemise piaaigo kõigist Eesti kihlkundõst ja mitmist asonduisist Vinnemaal, pääle tuu suunati korjamistüüle viil üliopilaisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ettevõtmise kotsile saap teedüst meili allas.tiia@gmail.com päält vai karmanitelefonilt 56 143 780. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ettevõtmist kutsutas perimüsmuusiga koton oppamisõs: oppi saa kas oppaja vai opilasõ puul koton vai mõnõn muun kokko kõnõldun paigan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ettevõtmist om muusõum põhjõndanu tuuga, et kogo vanõmb kultuurikiht (kiil, rahvaluulõ, rahvarõiva) jagonõs kihlkundõ perrä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Ettevõtmist tugõ Rõugõ vald ja Eesti Kultuurkapitali Võromaa ekspertgrupp. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ettevõtmist tugõ Rõugõ vald ja Eesti Kultuurkapitali Võro- ni Põlvamaa ekspertgrupp. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ettevõtmist tugõva Vana Võromaa kultuuriprogramm ja Eesti Kultuurkapital. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Ettevõtmisõ kõrraldaja uutva Taivaskotta tuld hoitma ja väke koguma kõiki huviliidsi ja ka abiliidsi (laulja, pillimehe, jutussõkõnõlõja – andkõ hindäst teedä Kaasiku Tiidulõ ildampa 23.04 tel 5304 7288 vai See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Ettevõtmisõ vidäjä Piho Aigari jutu perrä omma no maatõu kimmämbä ja eläjide jagaminõ tennü ka kogokunna-tunnõt kimmämbäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ettevõttõn om tüül kümmekund inemist. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Etteütlüisi vai ümberjutustustõ kirotamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Etteütlüs vai ümbrejutustus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
"Et tii minno hää meelega hädäst olõtõ avitannu, tuuperast tii mina selle küläle kah hääd." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Et timahava oll’ täl edimäne saak turulõ saata, sis olõ-i ka viil kimmäst ostjaskunda. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Et timä imä ja vanaimä omma Varstu kandist peri, naanõ Mehkamaalt, sis kolisigi Aivar päält sõaväke tagasi juuri mano. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Et timä lät’s ka hobõsõ päält maahha, vei pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et timä võimo ala kuuluvaq ka Hispaania asomaaq Lõunõ-Ameerikan , sõs üteldi Karl V impeeriumi kotsilõ, et tuu kotsil lää-i päiv ilmangi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_V
Et timä ühendävide sidõmidõ ehk hinte vaihõl pall'o rasva lövvüs, sõs om täl ka rasvanahk nimes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Et toda är hoita, tettigi Kveeni instituut, mille tüüs om nigu Võro instituudilgi uma keele ja kultuuri hoitminõ ja edesiviimine. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Et toetus om peris suur, sõs naksiva talumehe tuuga egäl juhul üten mängmä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Et tsiko iks ülearvo pall’o es siginenü, piät jahimehe näid laskma jao perrä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Et tulõva talv lämmi olõs, om parhilla perämäne aig puid lahku. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Et tuud kahh’u kinni massa, võinu olla sääne fond, nigu om liikluskindlustusõ fond. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Et tuud suurõmbalt tetä saasi, või egäüts rahaga tukõ. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Et tuud vaia om, tuu mõtõ sai huugu mano, ku meil viimäne suurõmb palaminõ oll’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Et tuu ris’t sin’näq viiäq ja miq tii sin’näq kerigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et täämbädse päävä võro keele saisust ütiskunnan täpsämbält arvo saiaq, olõssi sõski hää vastaossuisi täüs poogituist mõistist murrõq, murdõkiil vallalõ üldäq ni regionaalkeele mõistõt pruuki. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Et täämbädse päävä võro keelest saias eesti ütiskunnan ületsele häste arvo, sis saa tuud pruukiq kotussõpäälidse umaperä vällä näütämises. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Et tää uma peris imäkeeles pidä võro kiilt, om tää palló kyrdi vytnuq osa Mino Võromaa võistluisist. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Et tõlk saasiq hinnäst ettevõtmisõl kõnõldava teemaga inne kurssi viiäq, pallõmiq suulidsõ ümbrepandmisõ jaos saataq aigsahe inne ettevõtmist ettekandõq ja muuq matõrjaaliq. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Et tütarlats muido kah pääle rikkusõ õigõ muotsa latsõkõnõ oll, siis naksi tälle jo õigõ noorõlt kõige nelä tuulõ puolt kosja kalduma, armuviina vierdümä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Et ull sa olt ja ulli olõtki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et umma ello parõmbas, kergembäs ja põnõvambas tetäq, om inemine vällä märknüq ja valmis tennüq mitmõsugumaidsi asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Et umma kuldagi vaimlasõ käest pästä, käsknü kunigas kullavoori iest vidäjäl kullaga kõrvalõ käändä, ja tedä sinnä kohegi maha matta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Et ungarlaisilõ vasta saiaq kuts' Austria keisri Franz Joseph I appi "Õuruupa sandarmi" Vinne keisri Nikolai I , kink väeq tulliki Ungarihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Et vaenõ inemine ja üts’ inemine, kas jovvai syss timmä ravidaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et vahtsõst as’ast är ellä ja tullu saia, piät tuu küländ suurõlt ette võtma. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Et vajja olõsi vahtma minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et vanast niisugune usk ka hirmulik olli, sellest avaldava parhillaki veel vana inemise omma pelgu, kui na randlast n?ten latsi hoiatase. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Et veletütre esinemiseni jäi aigu ja varustus oll’ üten, sis hulkõ tsipakõnõ ümbretsõõri, luutsõ sitikit püüdä,» selet’ kimalasõ pääle trehvänü Tarto sitigatiidläne Soonõ Villu. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Et veli om täämbä siiäq tuud ja hummõn’ saadõta ar Riiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et veri elosoonõst tulõ, tunnus tuust ärq, et tä helle punanõ om ja tuksumisõ viisi tsirinäl haavast vällä vuulas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Et vihma armõtulõ sattõ, sis jäi Toomas katussõveere ala kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Et viin är es auranu, pand’ kõgõ pääle viil kile. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Et vikaht terräv olõssi, piät tedä tahoga tõmbama ja mõnikõrd tsagama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikaht
Et vyyra vahimeheq usõq arq tõõsõ inemise hädä, a timä muido jumalamiis’ ja om viil kykõ hullumb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et võro ja seto kiil alalõ jääsi, piässi noorõ tahtma tuud inämb kõnõlda, sõs lätt ka kõnõlõminõ kerembäs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Et võrokõisil ja setodõl om mõlõmbil uma kimmäs hindätiidmine, kuuldva nä naabridõ keele kõgõ väikumba vaihõ ka är. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Et võrokõnõ nakkas kirotama sis, ku tä kotost vällä lätt vai är piät olõma. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Et võta sa minno hindäga elämä ütte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et võtkõ kuld väl’lä ja katõ püt’üga tek’ke mastõr, kolmas jääs tegijile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et võtkõ miq pühäne, pidäge pallus, et kuis ta nikavva haigõ om, õi koolõq, õi süt’üq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et võtta eesti hopõn, tuu otsus tull’ tundõ perrä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Et õga meil sedä kün’dä õigust ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et õgas ostõtai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Et õigõ pall'o helülainit kõrva saas, om välimäne kõrv kausi viisi lag'a luud ja mi või helü kuuldmist viil suurõmbas tetäq, kui üte kuuldmisõ toro, miä pasuna ehk lehtre viisi tett om, peenikese otsaga kõrva panõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Et ümbrepandminõ tulnuq võimaligult hää, pallõmiq telmise man ärq näüdädäq, minkas ja kink jaos tekst mõtõld om, tuust sõltus stiili ja sõnavara valik. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Et ütesõnaga, miä om elo mõtõ? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Et ütiskunda nimitädäq tsivilisats'oonis, piät sääl osaq inemiseq elämä liinon , piät olõma põllumajandus, piät olõma tiidläisi vai mõtlõjit nink inemiisi, kiä valitsõsõq suurõmbat jako tõisist, piät olõma kiri, usk , kunst ja raha . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsivilisats%27uun
Eugenie esä oll' perit S'aksamaalt , imä prantsusõ Sveitsist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Eugène Henri Paul Gauguin (1848-1903) oll' Prantsusmaa kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paul_Gauguin
Eukleidese "Elemente" om peet ütes kõgõ tähtsämbäs ja mõokambas opiraamadus, miä kunagi kirotõt om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Eukleidese elo kotsilõ om väega veidüq teedäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Eukleides kirot' viil tõisigi teossit, a nuuq olõ-iq inämb alalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Eukleides ( kreeka keelen Εὐκλείδης) vai Eukleides Aleksandriast (elli umbõs aastagal 300 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Eukleides ollõv kutsnuq or'a ja ütelnüq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Eukleides pühend' uma " Elemente " raamaduq VII-IX algarvõlõ ja jagonõmisõlõ - nuuq teemaq ommaq arvoteooria üteq alostalaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Eukleides võtt alossõs platoonilidsõ arvosaamisõ, et nägemine tulõ tuust, et silmäst lääväq diskreetseq kiireq vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Euleri Leonhard (1707-1783) naas' arvoteooria vasta edimäst kõrda huvvi tundma aastagal 1729, ku timä sõbõr Goldbach soovit' täl kaiaq, midä Fermat tennüq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Euler näüdäs, kuis ahhiljaoq ommaq köüdedüq Pelli võrrandiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Euler tekk' arvoteoorian muuhulgan sääntsit asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Euler tüüt mõndsi diofantiliidsi võrrandidõ kallal, mink liik om 0 vai 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Euroliidu kaitsõalonõ ilves om mõnõl puul kitsõ pia är häötänü, a jahimiihil võeti ilvesselaskmisõ lupõ hoobis veidembäs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Euroliidu kultuuriprogrammõn om kõikaig sagõhõmpa nätä säändsit sõnnu nigu edutainment, naturetainment, histotainment, culturetainment, foodtainment. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Euroliidun peedäs väiksist rahvist, etnilidsest kirivüsest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Euroliidu programmõn osalõma naada. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
Euroliit – a milleperäst? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Euronormiq ei lupaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkiraq.htm
Euro ohvris om sada tuhat tüüldäinemist lännü, tuu mõni paar munnõ es olnu tuu kõrval jo pall’o tahet? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Euroopan nakkasõq pääle kostki muialt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Euroopast ei kynõlõ kiäki. http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
Euroraha abiga massinidõ ostmisõst arvas Ani Friedel niimuudu, et tuu om abis külh, ku saat uma jao esi vällä kävvü, mitte võtta tuus pangalainu. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Eurovisiooni lauluvõistlusõ vai pääle saatõ "Kaks takti ette" kaemist tulõ iks vastavuulu tsuklõja tunnõq pääle külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Eurovisioonilõ laskõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Eurovisiooni peräst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Euruupa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Euruupa Kommisjon tege otsussõ vahtsõaastakuu lõpun. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Euruupa Kommisjon või seo plaani seen viil ütte-tõist muuta, kõgõ inämb om küsümüisi lihaeläjide ja lambidõ kotsilõ, selle et noidõ arv kasus Eestin niigi,» selet’ Padari Ivari. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Euruupa kiili pääväl sai ilma massulda oppi ütte jako näist, päält võro keele viil kihnu, hispaania, prantsusõ, taani, saksa, udmurdi, norra, poola, ersa, hiina, portugali, leedu ja ungari kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Euruupa liit, tuusiän Eesti pruuv är hoita nii vilä ülearvo korgõt ku ka ülearvo madalat hinda. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Euruupan kõnõldas pia 200 kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Euruupa turg om Vinne turust kimmämb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Eutociusõ 6. aastagasaal kirotõt Archimedese töie kommõntaariq teiq nuuq tüüq edimäst kõrda lajõmbalõ hulgalõ lugõjilõ kättesaadavas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Eva (1844-1918), Lepä talo pernaanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Evangelium ninck oppus ni kui meile sedda\: u\:lles kiriotanut om se po\:ha Evangelist Iohannes omma ramato sissen kolme capitlin . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4na&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Evar : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
11.30 Evar Saar. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Evar Saar om sündünü 1969. aastal. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Evari suurõ õlimaali. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Evar om Võro Seldsi VKKF juhatusõ liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Evar om Võromaa inemiisi käest kor'anu kümnit tuhandit kotussõnimmi, noid uurnuq nink noist loonuq Aoluulidsõ Võromaa Kotussõnimmi Andmõbaasi (AVKA). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Evar om opanu Tarto Ülikoolin võro kiilt ja juhtnuq tudõngidõ keelekorjust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Eve (52) Saru küläst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Eve, et avukaado ja laim saiva väega hää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Evert ihualaste, kaabril kask sällän, küübril küpär pään? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
E. Üü tüü, päävä tüü, ku lähembäst kaet, tuu muudsambas muutus? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2610
F. Alt karvane, päält karvane, keskest ellav loomakene, Jummal hoia mulgukest? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
F. Inemisõ seeh eläse, ei lävve, ei akõnd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
F. Kaits preilit tandsva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
F. Kas Sul om lemmikelläi, kost tä nime om saanu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
F. Kirotaq umast viimätsest sünnipääväst. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
F. Kui võssa lätt, ei kõsata-ai, kui vette lätt, ei mulata-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
F. Meri, mere seeh kolm pihlapuud, egal pihlapuul kolm ossa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
F. Miis tulõ tarre, hall teedakõnõ iih, lätt pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
FTP ( inglüsekeelitsist sõnnost File Transfer Protocol ) om standartnõ võrgoprotokoll, midä tarvitõdas failõ vaihtamisõs ja näidega majandamisõs puutrivõrgon (nt. Internetin ), miä om üles ehitet TCP/IP protokolli pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/FTP
«Facebooki kontot mul viil ei olõ!» ütel’ Leili sändse helüga, et ega tuugi timä jaos ilmvõimalda asi olõ-i. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Fakt, et evoluts'uun toimus, võeti tiidläisi puult ja lajembaltki umas joba Charlesi eloaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Darwini_Charles
Faktõ tulõ kontrolliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Fassism (itaalia keelen fascismo ) om poliitilinõ ideoloogia, miä puuldas rahvuslidsilõ ja kultuurilidsilõ tunnussilõ tuginõva, üte inemise juhtmisõ all olõva sõalidsõlt tugõva riigi luumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fassism
Fastrõ Mariko: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Fastrõ Mariko , Jüvä Sullõv ja Oro Laivi ) om näüdüsses tuud ka seon artiklin ja ärq trüküt Õuruupa vähämbüisi võrgolehe Eurominority plakatidõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Fastrõ Mariko , "Kanada - suur ja sõbralik maa", Uma Leht nr. 165, 7.10.2008. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Fb. Härg mürrä müürü pääl, sooligu ribah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
F 1 b. Mõr'sa mõtsa tagah, lumõkäkk käe pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
F 1 b. Sada saarõlauda, tuhat toomõlauda, kats pääle kaanõlauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
F 1 c. Jimä all, jesä pääl, vatt keerüs kesken? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
F 1 c. Noorik nurmõ pääl, valgõ käkk käe pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
F 1 d. Sada-sada saarelauda, tuhat-tuhat toomelauda, pääl oll kats kaaselauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
F 1 e. Imä all, esä pääl, vatt vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Fejéri maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fej%C3%A9ri_maakund
Feminismi ala kuulusõq ka poliitilidsõq, kultuurilidsõq ja sotsioloogilidsõq teooriaq ja mõttõviisiq, mink perrä naisil piät miihiga samaq õigusõq olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Feminism
Feminism om poliitilinõ, kultuurilinõ vai majanduslinõ liikminõ, mink tsihis om, et naisil olõssiq miihiga samaq õigusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Feminism
Fenoloogia om elotiidüse haro, miä uur luudusõ aastagaaoliidsi nättüisi, naidõ arõnõmist ja tulõhumisõ aoliidsi säädüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fenoloogia
Fenoloogia põh'andus luudusõ kaemisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fenoloogia
Ferdinandi esä oll' Vinne riigi maamõõdo assessor', kiä võtt' uma pere Pihkvahõ maamõõdo ekspedits'oonilõ üten, tuuperäst Ferdinand sääl sündügi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Ferdinandi latsõpõlv' läts' müüdä Joosu ja Hurmi mõisin, Võrol ja Vana-Nursi mõisan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Fermat' Pierre (1601-1665) es avaldaq ilmangi ummi töid trükün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat' hüpoteesi (" Fermat' suurt teoremmi "), et võrrandil olõ-iq ütegi tüküarvo kõrral mittetriviaalsit lahendit tervidearvõ hulgan, proomõq mitmõ aastagasaa joosul tõõstadaq pall'oq matõmaatikuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat' iinkujo perrä uurõ Euler edesi, määntsit algarvõ saa andaq kujol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat'l ja Frenicle'il om töid (mõnõq noist vigatsüq vai mittetävvelidseq) tõisi kruutvormõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat'l lää-es lääq kuigi häste kõrda hindäaigsit matõmaatikit arvoteooria vasta huvvi tundma pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat' suur teorem võrrandi lahendidõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat' tähtsämbäq tulõmusõq arvoteoorian olliq sääntseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat' väitide tõõstusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat arõnd' vällä meetodiq, mink abil sai (täämpädse päävä terminiden) löüdäq punktõ kõvõridõ pääl, mink liik om 0 vai 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat kuulut', et tõõstusõ saa andaq laskumismeetodiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat lugi näide lahendusõ õigõs, a märke ärq, et nääq ommaq andnuq algoritmi ilma tõõstusõlda (samma olliq tennüq tegelikult joba Jayadeva ja Bhaskara, kuigi Fermat näide töiest midägi es tiiäq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat saat' 1657. a. inglüse matõmaatikilõ välläkutsõ: lahendadaq ärq võrrand . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Fermat tõõst' uman kirävaihtusõn, et võrrandil olõ-iq mittetriviaalsit lahendit tervidearvõ hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Festivaali kava üts kokkosäädjä Musta Tiia ütel’, et folgipidol om vahtsõnõ asi tandsu-orienteeruminõ pühäpäävä hummogu: egän kontrollpunktin tulõ tandsi üts tands, miä opatas selges paiga pääl. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Festival Viru Folk otsust galal “Aasta Popmuusikaauhinnad” anda’ pillipargilõ “Kuldne Plaat” perimüsmuusika popularisiirmisõ iist, 2011. aastagal kõgõ parempast ansamblist olõmisõ iist. 2009.aastagal Eesti Perimusmuusika keskusõ ni Raadio 2 kuuhtüüh vällä antu’ katõsast etnokulbist saiva’ setorokkari’ kuus, 2010. aastagal üte, 2011. aastagal kolm. http://www.zetod.ee/set/zetod
Fibonacci " Liber Abaci " kaudu jousõ tuu Õuruupahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Fibonacci arvorongin om ega arv pääle edimäst kattõ katõ timä iin saisja arvo summa: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Fibonacci om kirotanuq sääntseq raamaduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Fidži , ammõtlidsõlt Fidži Saari Vabariik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fid%C5%BEi
Fidži pääliin om Suva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fid%C5%BEi
Fieldsi medälit loetas matõmaatikan samaväärses Nobeli preemiäga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Filipiiniq vai Filipiine Vabariik om riik Lõunõhummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Filipiiniq
Filme võetas hariligult üles filmikaamõraga ja noid näüdätäs kinon vai televiisorin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Film
Filmi esitlüsest Talnan Filmi sünopsis ”Uma laulu” võistlusõ võitsõ Ilvesse Aapo Umakeelitside ja esitettüide laulõ võistlusõ võitsõ Räpinä trubaduur Ilvesse Aapo laulõga "Pristan" ja "Lodi tuu ja lodi vii". http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Filmikunst om kunstiliht, miä tegeles filme luumisõgaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Filmikunst
Filmimaterjaali korjatas paari kuu joosul pikembä periselo-filmi jaos, mis näütäs inemiste elo ja olõmist Õuruupa Liidu piiri veeren Baltimaiest kooni Kreekani vällä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Filmin näge nii sanna kütmist ku sannan käümist, juttu om uskmisist ja kombist, muiduki ka sanna ehitämisest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Filmi näüdäti 18. mail kell 17.00. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Filmi näüdätäs sügüse joosul mitmal puul vanal Võromaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
19-23 Filmitarõ Puulpäiv, 12.08 9 Loengu (Hindi Mati «Grammatikate lõpmatus – ütel keelel om lõpmada pallu kirjelduisi», Laande Alli «Mulgi kiil ja miil Lilli koolin», Allasõ Anti «Määndse ommava Võro maakunna abituriente tulevikuplaani ja mis tuud om mõotanu», Kaplinski Jaan «Kas Tarto-maa kiil koolussih?» jt). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Filmitegemisest omma kõgõ inämb miilde jäänü kinä inemise. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Filmi tegemist tugõsi Võrumaa Partnerluskogo Leader-meetmest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Filmi teivä Võro Selts VKKF ja OÜ Avireti ütenkuun Võromaa sannaperridega. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Filmi ülesvõtmisega alostedi minevaasta jaanipäävä aigu ja aastagatsõõri käüti ligi kümne perre sannu man eri toimõndamiisi üles võtman. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Film käü 18 minodit ja tuud saa DVD päält kaija kas võro, eesti vai inglüse keeli. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Film kõnõlõs savvusannust ja sannakombist Eestimaa lõunõhummogu jaon vanal Võromaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Film om filmikunsti teos, miä om üles võet teedüskandja pääle nink midä saa näüdädäq kaadrõviisi, hariligult 24 kaadrõt sekondin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Film
Filosoofia ( kreeka φιλοσοφία ) om vanan Kreekan sündünüq mõtlõmisviis ja tiidüs, miä uur sääntsit filosoofiliidsi küsümüisi, nigu tõõ, hüä ja ilo loomus, arvosaamisõ võimalikkus vai välisilma olõmanolõminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Filosoofia
Filosoofia [t.t. füüsiga ] om kirja pant s'oon suurõn raamadun — ma piä silmän kõgõkoko —, miä kõikaig sais meile kaemisõs vallalõ, a timäst saa-iq arvo saiaq, ku olõ-iq inne opnuq arvo saama keelest ja lugõma tähti, minga tä om kirja pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galilei_Galileo
Filosoofiliidsi arvosaamiisi poolõst oll' tä kõgõ tõõnäolidsembält platoonik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
1994 "Filosoofipäev". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
2002 " Finis nihili: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Firdausi kirotõt eeposõn "Šahname" om üteld, et Iraani valitsõja Artabanus V sai Širazi uma kontrolli ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Firma, miä palktarri tege, ytel’: säidsekymmend tuhat kruuni! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Firmä kasudeh sai minost tüükoa juhataja`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Florian Geier von Giebelstadt (1490 -1525) oll' rüütli ja diplomaat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Florida osariigin Ameeriga Ütisiigen; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Folgikotta pandassõ’ üles näütüse’, miä oma’ ettekandile tävvendüses. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Folkloorifestivaali uma kraami laat tulõ timahava suurõmb: päält 100 müüjä kauplõs «kivipargi» vabalavast Kandlõ lavani. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Foodon om elektromagnetvälä kvant . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Foodon
Fordi Henry (Henry Ford, 1863-1947) oll' ameeriga ärimiis ja vällälöüdjä, Ford Motor Company asotaja nink konveiermetodi juurutaja masstuutmisõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fordi_Henry
Formaalsõlt olõ-õi Tokio liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Forseliuse opilaisi tegevüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Foto Harju Ülle «Väist ja vasarat tiidvä kõik, a mõnt peenembät asja piät iks pikembält seletämä,» muhelõs Jalandi Aivar (49), kiä om joba Mõnistõ kooli poissõlõ puutüüd võro keelen opanu ja nakkas tuud ka Varstu keskkoolin tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Foto: erakogu Kuukallendre perrä um hummõl tuu päiv kohn mi edevanõmpaq Liugupäivä peiq. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Foto: eräkogo «Mineväaasta sai säält kah sama kotussõ päält inne ijä tulõkit kats kolmõpoolõkilost,» selet’ kalamiis elo kala saamist suurõ ähinäga. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Fotokunst vai fotograafia on kunst, minka võetas üles valgustundligu matõrjaali või valgustundligu elektroonilidsõ aparaadi abiga as'ost tõõperäliidsi ja täpsit kujotuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fotokunst
Fotol Põlvamaa, Haaslava ja motomiihi kuur laulman «Agraarpunki», iist ütlese dirigent Lindali Kalev ja kirämiis Contra. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Foto: maavald.ee Hää võrokõnõ, oodami Sinnu võrokõisi tsihisäädmise pääväle riidi, 9. joulukuul (9.12) kell 10 Võro instituudi maja (Võro, Tartu tn 48) I kõrra saali. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Foto: maavald.ee Piksepühä um Pikse-esä meelehnpidämise ja avvostamise pühä. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Foto: umaleht.ee Vinnemaalt tull’ tatrigu-paanika meile kah: mõnõ ao iist olli poodi tatrigust tühä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Franciscus om eläjide , tsirkõ , luudusõ ja Itaalia kaitsõ pühälik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Assisi_Franciscus
Franklini Benjamin (Benjamin Franklin, 17. vahtsõaastakuu päiv 1706 – 17. mahlakuu päiv 1790 ) oll' poliitik, tiidläne, vällälöüdjä, aokiränik ja üts päälik Ameeriga Ütisriike kodosõan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franklini_Benjamin
Franklini Benjamini näopilt om kujotõt Ameeriga Ütisriike 100-dollarilidse rahatähe pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franklini_Benjamin
Franz Ferdinand (1863–1914) oll' Austria ertshertsog ja trooniperijä 1896-1914. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franz_Ferdinand
Frey Mallõ om hindä istma tugõnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Friedaga sai ma tutvas mynõ aasta iist kaarti teten, ku kyik külärahvas minnu timä poolõ juhat`, et ku tuu mynda seo kandi kotussõnimme ei tiiäq, sys muidõ käest ei massaq küssüki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda hindä kosilaisist mi ei kynõla, tä lausus ynnõ, et syaq ommaq miiq rahva seest kyik parõmbaq meheq är kor`anu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda ja Elsa esä oll` hoobis lätläne, Aluksne lähkült Annenhofist Karstmõisalõ mõtsapraaklis tulluq ja ildamba talurentnigus nakanu, niikavva ku Eesti Vabariik Mügräle peris uma maa andsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda ja Elsa noorõmb veli saigi saksa syaväen surma, vanõmb veli Reinhard jäi sya lõpun vangi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda pidä hää ütlemise takan jutuhoo kõrras kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda poig Ants eläs Kanepin, a pojatütär Rita om suurõmba osa elust vanaimä talun olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda rehäs` käega, et söögeq innegi, mul kah kats` velle saksa syan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda seletäs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda sündü 1918. aasta sügüse, sys ku punadsõq võimul olli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Frieda tiid kynõlda, et pästjäs sai Valgjärve saksaaignõ vallavanõmb, kiä valla arhiivi vindläisi tulõkil är palut`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Friedelil oll’ halv tunnõ külh, et es saa avita, a kah’os omgi nii, et pall’osit ei saa avita. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Friedel remont massinit, nõst laudu kah. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Friedel tunnistas, et pall’o hää mehe läävä Suumõ parõmba palga pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Friida võtse pühasõnaga valu är; ütli, ainult är sa, pojake, viina võtku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Fripuit piät aasta palgi talvõl kokko ostma, et saasi suvõl kah lõigada. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Fundamentalism om ilmakaeminõ, mink perrä tulõ määäntsitki põhimõttit (sakõstõ ommaq nuuq köüdet usoga ) sõnasõnalt ja kõrvalõkaldumada täütä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fundamentalism
Fundamentalism või tekküdä ku vastareakts'uun tollõ, ku määntsegi doktriini puuldajaq lääväq kompromissilõ kaasaigsõ ütiskundlidsõ ja poliitilidsõ eloga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fundamentalism
Futurismi lahksõ arq Edimäne ilmasõda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Futurismi perrä tulliq vanaq sisseharinoq kombõq maaha jättäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Futurism (ku sõna om ladina keelest tulnoq ja tähendäs tulõvikko) om 1909. aastakal Itaaliah luud kirändüs - ja kunstivuul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Futurism näütäs vällä täämpätse ilma kibõhust ja mitond näko, kitetäs sõta, massinit, edesiminemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Futuristel oll' uma manifest, minka mõtõl' vällä ja kirot' üles itaalia luulõtaja Marinetti Tommaso Filippo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
"Fuzi" tähendäs 'oppaja'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Fyrise jõgi jaga liina katõs: aoluulinõ jago õdagu puul ja muudsamb jago hummogu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Füsioloogia om sääne tiidüsharo, miä uur, kuis iho tüütäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho
Füüsigalinõ elektrooniga kaes tuud teoreetilidselt ja eksperimentaalsõlt nink uur elektronsäädmide luumisõ ületsit põhimõttit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektrooniga
Füüsigalinõ kihä vai materiaalnõ kihä om piiritlet mateeriä hulk, minkal ommaq geomeetrilidseq mõõdid ja mass . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/F%C3%BC%C3%BCsigalin%C3%B5_kih%C3%A4
Füüsigan om timä saavotuisi hulgan hüdrostaatiga ja staatiga põhjandaminõ nink kangi põhimõttõ seletämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Füüsiga tegeles sääntside asjoga niguq vägi , tüühimo , mass , laeng . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/F%C3%BC%C3%BCsiga
Füüsiga vai luudusõtsäpendämine om luudustiidüs , miä uur mateeriät ja timä liikmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/F%C3%BC%C3%BCsiga
Füüsikan ja tõisin luudustiidüisin om aig üts põhisuuruisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aig
G. A. Oldekop oppõ Talina toomkoolin, 1774-1780 Halle ülikoolin ja sai teoloogiakandidaadi kraadi. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
G. Kikas kirg tõrdun, härg mürrä müürü seen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
G. Kirotaq tuust kah, minka kottalõ mi küssüq es mõistaq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
G. Kiä ommaq Su iinkujoq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
G. Lätt vette, vipsaha-as, lätt suuhu, ei sopsaha? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
G. Midä on kõnõld UFO-dõst, verenudsijist (vampiirõst) jne? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
G. Panõq kirja arvudimängõ, midä Sa mängit. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
G.Trussmann om kirotanu koolijuhatajalõ säändse kirä: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
G. Väikene reikene vidä alt aia puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
G 1 a. Neli suu sõkjat, kats taeva kaejat, üts parmupiits? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Gaasitrossi ei võetaq ärq, a tross jääs karburaatori külge, võetas ärq õnnõ karburaator. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Gaasõ kineetilidsen teoorian pruugitas terminit molõkul sakõstõ määntside taht gaasiosakõisi kotsilõ, sõltumada näide ehitüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Gaas’ oll’ plahvatanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Gabon , ammõtlidsõlt Gaboni Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gabon
Gaboni pääliin om Libreville . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gabon
Gagarini Juri (Juri Gagarin) oll' Nõvvokogo Liido ilmaruumilindaja ja edimäne inemine, kiä ilmaruumi linnas'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gagarini_Juri
Gagarini Juri käve edimäst kõrda ilmaruumin 12. mahlakuu pääväl 1961 . aastagal ilmaruumilaivaga Vostok 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gagarini_Juri
Galeegi kiil om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-õdagujaon Galicia piirkunnan ja mõnõl puul Portugalin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galeegi_kiil
Galilei Galileo (Galileo Galilei, 1564-1642) oll' itaalia tähetiidläne , füüsik , matõmaatik ja filosuuf , kinkal oll' tähtsä osa tiidüslidsen revoluts'oonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galilei_Galileo
Gallon om ruumalamõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gallon
Gallõrii om Põlvan Võro uulitsan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Galois' Évariste (loeq: galuaa evarist) (Évariste Galois, 1811-1832) oll' prantsusõ matõmaatik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Gambia , ammõtlidõlt Gambia Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gambia
Gambia pääliin om Banjul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gambia
Gandhi Mahatma ( Mohandas Karamchand Gandhi , 1869–1948) oll' India poliitik, kiä juhtõ vägivallalda võidõlust Briti võimo vasta Indian, miä lõppi India vabassaamisõga ja and' huugu liikmisilõ inemiseõiguisi ja vabahusõ iist üle ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gandhi_Mahatma
Gaseele ommaq kirotanuq pärsiä müstiguq ja luultajaq Jalal al-Din Muhammad Rumi (13. aastagasada) ja Hafez (14. a.s.), asõri luulõtaja Fuzuli (16. a.s.), nink Mirza Ghalib (1797–1869) ja Muhammad Iqbal (1877–1938), kiä kirotiq gaseele pärsiä ja urdu keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaseel
Gaseel om üteriimiline, timä riimiskeem om: aa, ba, ca, da, ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaseel
Gaseel sais hariligult kuun 5-12 beitist (katsikvärsist) ja perämädsen beidin om ärq nimmat autori var'onimi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaseel
Gaseel vai gazal om lüüriline luulõtus hummogumaiõ kirändüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaseel
Gatesi Bill (William Henry Gates III, sündünüq 1955) om ameeriga ärimiis, rikkusõ poolõst (2008 saisoga) kolmas inemine maailman nink üten Alleni Pauliga luud tarkvaravirma Microsoft päämiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gatesi_Bill
1958 – Gaulle'i Charles valiti Prantsusõ Viiendä Vabariigi edimädses presidendis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
Gaussi Carl Friedrich (Johann Carl Friedrich Gauß, 1777 – 1855 ) oll' s'aksa matõmaatik ja tiidläne , kiä tüüt väega mitmõn vallan, muuhulgan arvoteoorian , statistikan , matõmaatilidsõn analüüsin , diferentsiaalgeomeetriän , geodeesiän , elektrostaatikan , tähetiidüsen ja optikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
(Gazprom) olliq vasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/ma.htm
Gb. Issänd hoia mulko tsuskamast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Gb. Kats neitsikest sõkva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Gb. Vanamiis tule tarre, pess pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Gc. Vanamiis tulõ tarrõ, lätt pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Gd. Vana mehekene tulõ tarrõ, tsuskas pää pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Gehewe Carl seletäs uman " Lugõmisõ raamatun " kirävaihõmärke niimuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Genfi leppe all mõtõldas hariligult neländät, 1949. a. lepet, miä sõlmiti pääle Tõist ilmasõta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Genfi_leppeq
Genfi leppeq ommaq neli lepüngit ja kolm lisaprotokolli, miä pandvaq paika riikevaihõlidsõ õigusõ standardiq tuu kotsilõ, kuis sõa ohvridõga piät ümbre käümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Genfi_leppeq
Geograafia synakunsti tiinmän. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Geoloogia om tiidüs, miä uur tahkit ollussit, minkast sais kuun Maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geoloogia
Geomeetrilidse mõistõ kotsilõ kaeq pürämiid (geomeetriä) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCr%C3%A4miid
Geomeetriline arvoteooria (vai arvõ geomeetriä) uur' arvõ ja geomeetriä kokkoputmiskotussit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Geomeetrilist süstemmi, miä oll' kirän "Elemenden" kutsuti pikkä aigo lihtsält geomeetriäs ja tuud peeti ainukõsõs võimalikus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Geomeetriä ku tiidüsharo ütes luujas või pitäq vanakreeka matõmaatikut Eukleidest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geomeetri%C3%A4
Geomeetriä om matõmaatiga haro, miä uur kujondidõ suurust, kujjo, ütsüte suhtõn paiknõmist, ruumi umahuisi ja muid sääntsit küsümüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geomeetri%C3%A4
Geomeetriä om üts kõgõ vanõmb tiidüsharo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geomeetri%C3%A4
Georg kõnõl’ esi ummi pilte saamisõluust ja ka pall’o kullõja kõnõli ummi luudusõn juhtunuid asju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Gerli Villakov (Osola Põhikuul) 40 p 6. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Ghana Vabariik om Õdagu- Afriga riik, mink pääliin om Accra . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ghana
Giidi omma sääl kõik Orava valla inemise. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Giid sellätänüq, et piimä jaoss. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Ginea-Bissau , ammõtlidsõlt Ginea-Bissau Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ginea-Bissau
Ginea-Bissau pääliin om Bissau . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ginea-Bissau
Goethe Johann Wolfgang (Johann Wolfgang von Goethe, 1749-1832) oll' s'aksa kiränik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Goethe elo viimäsist aastist om kõnõlnuq timä sekretär Eckermanni Johann Peter uman raamatun "Jutuajamisõq Goethega". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Goethe oll' säädüseoppusõ doktori poig ja sai koton egäsugumadsõ koolitusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Goldbachi umbarvaminõ tuu kotsilõ, et paarinarvoq ommaq katõ algarvo kogoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Go om lavvamäng katõlõ inemisele, miä om tunnõt tuu poolõst, et om strateegilidselt küländ keerolinõ, kuigi timä riigliq ommaq lihtsäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Go
Go om perit Hiinast ja tä om vähämbält 4000 aastakka vana. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Go
Gorbatshov mi kotoh oll. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Graniiti om luudusõn pall'o löüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Graniit
Graniit (ladinakeelitsest sõnast granum "terä") om hall, roosakas vai verpjäs jämmeterälidse struktuuriga kivim. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Graniit
Gravüür Persepolisõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Gregoriusõ kallendrin nakkas kallendriaastak pääle 1. vahtsõaastakuu pääväga ja lõpõs 31. joulukuu pääväga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendriaastak
Grenada om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Grenada
Grenada pääliin om Saint George’s . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Grenada
Gruppidõlõ ettetel’misõl, küsü suurõba rahva söögikõrdu pakmist pernaaselt. http://taarkatare.com/avaleht/
Gruusia pääliin om Thbilisi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gruusia
Gruusia sõda näüdäs toda väega häste ja toda ka, et õdagu puult tule-i avitust, piät inne uma mõistusele ja jõule luutma. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Gruusia vai Georgia vai Sakharthvelo om riik Õuruupa ja Aasia piiri pääl Taga-Kaukaasian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gruusia
Gröönimaa kolooniaq peiväq vasta mitmit aastagasato, mink kestel viikingiq peiq sõto põlitsidõ elänikke inukkõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Guami pääliin om Hagåtña . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guam
Guam om saar Vaiksõ Suurõmere õdaguajaon, midä haldasõq Ameeriga Ütisriigiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guam
Guatemala , ammõtlidsõlt Guatemala Vabariik , om Kesk-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guatemala
Guatemala pääliin om Guatemala . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guatemala
Guerrin’ Triinu ja Karu Kadri omma pandnu kokko söögikaardi Võromaa vannost söögest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Guglielmo juhat' ärri Bugian, sadaman Alžiirist hummogu puul Almohadi dünastia sultanaadin Põh'a- Aafrigan (s'oo ilma aigu Bejaian , Alžeerian ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Gundišapuri Akadeemiä (Gundišapuri liinan) oll' illatsõl antiikaol tunnustõt tiidüskeskus ja 6.-7. aastagasaal oll' tä kõgõ tähtsämb arstitiidüse keskus maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Gustav Adolph Oldekop sündü 2. joulukuu pääväl (vana kallendri perrä 21. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Gustav Suits, Mats Traat jt. Tuntuq muusiguq ja kunstniguq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Gustav Suitsu luulõtus “Kerkokell” ja perrätett regilauluq ommaq tartumurdõlidsest harost, Mulgimaa laulik Hendrik Adamson kirotas hindä klassikus, võromurdõline luulõtaja Artur Adson om Siuruga üten eesti kirändüse tuuao keskpaigan, Juhan Jaik kirotas ülistüs- ja tenolaulu “Võromaa”, võro kynnõpruuki ja ainõst kasutasõq kirändüsen Karl Ast-Rumor, Richard Roht, Bernard Kangro. http://wi.ee/voro/
Gustavianumist üle tii om ülikoooli vahtsõnõ päähoonõq, miä ehitediq aastagil 1879–86 Itaalia renessansi stiilin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Gustav) siskinä näütemänge päävält äräq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Gutenbergi Johannnes (Johannes Gensfleisch zur Laden zum Gutenberg, u. 1400-1468) oll' s'aksa kullassepp ja trükli, kedä peetäs edimädses õuruuplasõs , kiä võtt' tarvitusõlõ liikjidõ tähtiga trükmise umbõs 1439. a. nink kiä märke vällä mekaanilidsõ trükmise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gutenbergi_Johannes
Guyana pääliin om Georgetown . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guyana
Guyana vai Guajaana , ammõtlidsõlt Guyana Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Guyana
Győr-Moson-Soproni maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gy%C5%91r-Moson-Soproni_maakund
Gümnaasiumi lõpoaktusõl pidi Jakob kriikakeelidse kõnnõ Sophoklese " Antigonest ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Gümnaasiumin, kõva näitlejä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Gümnaasiumiopilaisi töiest oll’ viil hää Võro Kreutzwaldi gümnaasiumi opilasõ Leberehti Sandri tüü «Võro liina juubõlipidostusõ» (juhendaja Kengi Kaja). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Gümnaasiumi tertia n naas' tä joba vabalt s'aksa keeli kõnõlõma ja mõtlõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Gümnaasium panti põhikoolist eräle: tulõva vahtsõ oppaja, vana umah tiidä häädüseh jääse inne põhikuuli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
HALL TEEDAKÕNÕ KÜÜNTÄS PÄÄLE TAIVA POOLÕ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
HALL TEEDAKÕNÕ TULÕ TARRÕ, TSUSKAS PÄÄ PINGI ALA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
HARJU ÜLLE: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
HATT HAUK, HAMBA TSILGUSÕ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
HAUD PÄÄL, HAUD ALL, TEDREKEELE KESKEN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=202
HENG-HENG-HENG, KAITS PAARI KÄNGI, MATT RAUDRÕNGID, KÜLIMIT KISALUID? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=214
H, Gr.Q 1, 459 < Räpinä, Võõpsu - C.Listakind (1888). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/18.html
H III 16, 595 (8) < Põlva khk. - August Palloser (1890). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/22.html
H III 9, 764 (12) < Urvaste, Koigu v. - Gustav Seen (1888). http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
H III 15, 637/8 (4) < Vastseliina khk - J. U. (1879) Kost vanasõnna "kiisla naha all om hall" saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 32, 509/10 (7) < Kanepi, Vana-Piigaste v. - J. Väggi (1889). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
H II 69, 328 (2) < Põrste k. - J. Sandra < Ogask, Kriisa naine (1902). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/18.html
H II 32, 786 (16) < Räpinä khlk. - J. Poolakess (1889). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/43.html
H II 32, 850 (7) < Räpinä khlk. - S. Keerd (1890). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/5.html
H II 60, 239/40 < Rõuge khk., Viitina v. - August Perli (1897) Sisestas Salle Kajak 2004 Kängsepä silmä vällä tougada (trahv pandi lunastamine man). http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
H II 5, 457/8 (28) < Sangaste khk. - Joosep Hurt < Kadri Susi, 60 a. (1877). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/25.html
H II 70, 491/7 (40) Setu - J. Sandra < "Miekse küläst üts vana lesk naine Paadso" (1904). http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
H II 74, 526/7 (8) < Setu - Jaan Sandra < Kamekuva Timmo (1906) Ahnõ jääs kõigõst ilma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
H II 3, 568 < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Kaar oll vanast ülnü, et ku minno nii vasta musta kandu visatasi (kütüsehe tetäsi) ku kesvä tungalperse visatas sis ma panõsi pia perremehele sisnisärgi sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 568 < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Kapstas oll ülnü, et mul olgu uma tävveline vägi käeh kasuh ku kieteh, sis must saa midä, muido saa ai midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 568 < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Kiä külälisi hüäste vasta võtt ja näid ravitsõs (üteh süö) tuol saava hüä pika lina . http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 568 (10) < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Kua suvõ saa valgõ illos hain tuo sügüse saa must, ilotu leib. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 568 < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kapsta õnno umma süvvä, muud ei olõ, sis um puol nlgä, a ku kapstit ka inäb olõ õi, sis um jo otsani nälg. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 568 < Setu, Vastseliina - H. Prants (1888) - Sisestanud Ell Vahtramäe Rüä seeh ja mõnikõrra ka tõu seeh kasusõ väikese loomakõsõ nigu seene õnnõ, väega lühkene vars um, otsah villatätre muodu tutukõnõ, sääl umma siemnekese ka seeh, nigu viläpääl, noid iks keetas ja inne põimu, ku nuo umma terri täüs, sis umma rüä ka terävä, a ku nou umma pooliku, sis umma rüä ka kõhna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 558 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Mere seeh um üteh paigah sääne hirmsa suur kierd, koh kõgõ vett alla püörd, nigu pööäga õnnõ, sinnä tohe ei laiva lähkuhõ minnä, ku määne laiv sinnä püörde keerutuse sisse ärr päädüs, sis inäb vällä ei saa, kõgõ iks püörd sisse poolõ nikavva ku perä ala püörd, sis sinnä lõpõs laiv. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 558 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Mere takah um sääne põhatu korgõ mägi. kohe kiäki kui üles saa ai, sääl um hirmsa külm kah, ku viel muido sinnä mõni saasi, a kiä lätt, tuo õnnõ ärr külmäs, miä sääl mäe otsah õigõhõ um, tiijä ai kiäki seoh ilmah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Pällün um hüä rohi halli vasta, pälünä liemi andas juvva, siis lätt hall ärr päält. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 563 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kahr um inemisest saanu, selle timä käü vaihõl katõ jala pääl kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
H II 3, 561 (13) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kana ja hani panti sis haudma, ku tuul hummogust vai põhast oll, a ku lõunast vai õdagust ol, sis es panda, muido saa pallo mädä munnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (12) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kanast tohe ei väläh lagõmä naada, ku sis essüt, võtt haugas tuo ärr, miä vaest lugõmalda jääs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Karikagara kasusõ kuiva maa pääl, seol aigu inämbüsi ristikhaina seeh, noid karatas kokko ja varmitas noisõga lamga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 542 (26) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Karüst tohe es riedi mano tuvva, es riedi edimält karja saata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 557/8 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kavvõtoh ilmamere seeh um üts saar, sääl elase väega suurõ ja kõva inemise, a kiäki saa ai näile mano kuigi kaema, kuis sääl eletäs, tiijä äi kuigi näide elost ei elekist midä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 567 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kedä hütt pett, tuo jääs suvõ rõnnalta, nakas väega köhimä, nigu hütt esiki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 566 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kiä linähändläist edimält maa pääl näge, tuol saava tuo ajastaga lühkü lina, kiä katusõ pääl näge, tuol saava pika a mää, kiä aga saibah, tuol keskmätsotseh, kiä kivi pääl näge, tuol saava kõva ja hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 561 (3) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kiä pinni pett leeväga, toolõ saa pini nagõl, tuot piät laskma pinil lakku, sis saa terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 567 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Koh kooh kunna umma, sääl um hüä kõlbuline vesi. kohe vette kunn sisse lätt, sinnä võit iks juoma minnä, a kost kunn välä tulõ, säält või ei inäb juvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 561 (1) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kost pini um laknu, säält võit iks süvvä, tuo peräst olõ õi midägi, a kost kass um söönü, hott ku võrrakõisi, säält sünnu ui süvvä, pini keele otsah um ütsä tõbõ rohi, a kassi keeleotsah um ütesä tõpõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (11) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kana haudma panti, oodäti nikavva, ku kari kodo tull, ku jo tanomih oll, sis panti haudma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (8) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kana katusõl käü, sis tulõ majast vällä minek. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (9) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kana kirg, tuo tähendäs iks määnest hätä pahandust H II 3, 561 (10) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kana iest piät hoitma, et suola kätte saa ai, muido nakas kirgmä, ku suola süö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (4) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kass suud mõsk, tulõ küläline maija, mõnõ ütlese jäll, et kalamies tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (5) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kikas läve pääl kirg, vai ku kanal orss perseh um, sis tulõva külälise. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (6) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kikas õdaguutsõl üöl kirg, sis lätt varas üle nurmõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 561 (14) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku lammas puja ärr vihkas, sis mine lamba lauda mano, säält kae, ku kiäki võõras inemine tied piteh lätt, sis hõika tuod, et külämies, kohes läät+ Ku sis tuo midä vasta hõikas, sis ütle toolõ, et laku mu palast perst, mul eski vihas lammas puja ärr, sis pääle tuo nakas jäll lammas poigõ hoitma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 570 (12) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku lehm kavva härgiga hullas, jätä äi maaha, sis võetasvana kuu neläpäävä õdagu pararatas kura poolõ päält ratastõ alt, pandas tuo ratta rumm pangi pääle, pangi pandas vana luud, sis sis tetäs tõistõ pangi jüvä juok, säält valõtas läbi rattarummi tuo pangi sisse, koh luud um, pääle tuo pandas rattarumm tõsõ pangi pääle, valõtas jäss sinnä, tuo liem, sis peräh lastas viel kolmadahe pangi, sis andas tuod juoki lehmäle juvva, pandas viel suola ka sisse, mõstas ka päält, sis saa tuost abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 567 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku sitasitikil edejalgo vaihõl puja umma, sis um tuo keväjä vaija varra tõugu tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 566 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ku taivasikk mekotas, sis um hüä aig uota, rahvas umma rõõmsa, a ku kirgotas ikku muodu, saa inemisil pallo ikku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kärnä rohi kasus ka maisõ maa pääl, umma väiku hainakõsõ verevide marjoga, a suurõ nigu mändse põrkna umma all, nuo korätasõ ärr, kuivatõtäs tõisi, sis hõõrutas pienus, seätäs rasvaga, sis võijätas tuoga kärni, tuo sütütäs ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Kõo tilko ja lepa tilko krätäs kokko, nuo umma hüä muna värm kevajä, a mõnõ värmva noidõga langa ka viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 570 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Miä 14nest punktist üldä um, tuo sai jo edeotsah (lehekülg 1-4) ärr kirotädus, nivõrra ku oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 531/2 (24) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Paluniu haavalõ lastas paklatsõ savvu, ka võetas keedet kana muna sara, palotädäs piru tulõ pääl, säält tsilgutõdas läbi tulõ haava pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 561 (2) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Pini kutsikide man kaeti, kel kirriv suulagi oll, tuod massa ai hoitmine, tuo veevä soe ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
H II 3, 556 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Tuulispää seeh um sääne kuri nõid, kedä olõ õi tõistõ ilma vasta võõt, peräh surma, sis käü ilma piteh ümbre, vihastõh müristeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Verehaina kasusõ kuiva, maisõ maa pääl, saarõ lehe muodu, väikeste kõllatside häermidega, noidõga pandas haaba kinni, ku veri juosk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Vinni kasusõ huä maa pääl, nigu kusikuklasõ pesä ümbrel, umma hüä paksu, lihava varrõ, valgõ häermidega, a ku ärr hõitsi, jõi musta totu perrä, noid koräti inne häitsemist vai tuol aigu, a iks inne Jaanipäiva, sis värmiti noidõga langasit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 552 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Viruskundra um sääne tarõ vaim, kiä aho virusõl läs, ku mida nii iäle uutsõt lavva pääle panti, sis visati iks tälle ka aho virusohõ uma luitsa täüs, ku lats sündü sis anti iks edimäne piim Viruskundralõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Võidlilli hoijätäs nari peräst tõsõl inemisel lõvva all, kaetas, kas pallo võidu um söönü, ku um, sis lää lõug kõllatsõs, a ku ei ole, sis ei lüö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 569 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Ell Vahtramäe Ämmäku lehe umma laja, nigu takja muodu, miä noidõ pääl vesi um kastõ aigu, tuo um kõik vaestõ lasto ikk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 501 (159) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Eva-Kait Kärblane 2001 Nu umma nuo tõsõ järve jo väega väikus kokko ärr' kasunu, ni Kerikumäe järv ka pollõ vähämbas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 503 (159) < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Sisestanud Eva-Kait Kärblane 2001 Seost orost kolm versta Võro poolõ um Räppo küla man paenu järve asõ*, tuo pagõhõmine olõ õi väega ammu olnugi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 3, 558 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Valgõ kuningas um ilma pääl kõgõ suurõmb ja kõvõm kuningas, kõik kuninga umma jo ilmah tapõlnu, a valgõ kuningas olõ õi viel elo päivih sõtta saanu, timä kül iks oht kõgo sõtta tulekit, ega päivi, a kunagi saa ai uma ehtmisega valmis, kõgõ iks saa inne õdag, ku sõda kõik rõivilõ jo valmis saa, sis jäll jääs tuol päväl sõtta minemäldä. nii viitüs timä minek iks pikembähe, a ku timä üts kõrra sõtta ärr tulõ, sis um ilmal ka ots käeh, sis saa jo viimne päiv maa pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
H II 3, 567 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888)s Sisestanud Ell Vahtramäe Ku kihulasõ õdagide summah umma, sis surbva niigu terri üles alla, sis saa puhas leib sügüse, a ku sõgõlva edesi tagasi, sis saa agananõ leib. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 3, 558 < Setu, Vastseliina - Hindrik Prants (1888) Üts kuningas*) um maa pääl kõiki muidõ kuningide üle tuo kaes muilõ perrä ja mõist näilõ õigust, ku näil midä poonät um, tälle käävä jo jumala käest kirä, sis timä nöidö perrä mõist kohut, ku kuninga tahtva taplõma minnä, sis ei tohe muido, ku piät timä käest luba küsümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
H II 3, 569 < Setu < Vastseliina khk. - Hindrik Prants (1889) Sisestas Salle Kajak 2006, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Huulõhain kasus suumätäste pääl, valgõ samblõ seeh, sääl, koh kurõmar'a kasusõ, nuu umma nigu korva, luitsa muudu, veere veidikese karvatsõ, noidõga tõmmatas huuli, ku huulõ haige umma, sis saava terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 569 < Setu < Vastseliina khk. - Hindrik Prants (1889) Sisestas Salle Kajak 2006, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Paisõlehe kasusõ vägevä maa pääl, sändse uibulehe muudu, peo-lak'u lehe vai vähämbä, noid korätäs kokko, pandas paika, sis ku paisõ um, pandas pääle, nuu kuivasõ hüäste mätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 532 < Setu < Vastseliina khk. - Hindrik Prants (1889) Sisestas Salle Kajak 2006, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Päävalu vasta võetas, miä tuu toomõl alõmõnõ kuur um peenikene, ohkõnõ, tuu hõõrutas är, pandas räti pääle, köüdetäs otsaette kinni, tuu küll kisk kubla üles, a päävalu ka jääs maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 3, 569 < Setu < Vastseliina khk. - Hindrik Prants (1889) Sisestas Salle Kajak 2006, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Vaivajahaina umma vaivajatõbõ vasta hüä, nuu kasusõ madalide, pehmide kotustõ pääl, umma lilla hainakõsõ, sinitse häierme, nuu nakasõ väega varra häitsema, inne kõiki muid haino. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 36, 262 (403) < Urvaste-Karula khk. - Gustav Seen (1893). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/40.html
H II 36, 55/6 (50) < Urvaste ja Karula - G. Seen (1892). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/61.html
H II 51, 665 (70) < Vastseliina - J.Meister (1895) Sisestanud Ave Tupits 2001 Kel kuuljaluu um, tuu minke matusõ aia pääle ja kaegu, kon üts kuulja seereluu maan um, võtku tuu säält maast üles, vaotagu tuuga umma kuuljaluud kolm kõrd, sõs pangu tuu kuulja seereluu jäll sinnäsamma niisama tagasi kui tiä inne oll, sõs saa timä terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 71, 424 (2) < Vastseliina - Jaan Jakobson (1903) Sisestas Merje Susi 2002 Missö vallah siksa külä perremehe J. Kukõ, maa pääl, om üts korgõ niidü perve alune mida kulla, - perve aluses kutsutas siäl perve pääl om üts suur kuuss; ja siält kuuse alt olevad ilda aigu sõgla täüs vana aja raha löütü, - mis ka vask raha olli ollu ja sedä raha olevat vana aja veskivi tegijäd sinnä pandnu nimidu perremehel om ka parhilla kivi aga vanast olõvat ollu pallö alan puul kelle asend parhilla viil vaivalt tunda om sest need kivi tegijäd olevad ollu selle kuuse all öömajan ja neid tüü miihi ollev üts selle kuuse alla ärä koolu ja sis arvatas et see om vist selle raha sinna kuuse juurdõ ala pandnu et timä muidjale es saa inamb, tedä viijä ja see kes sinnä ollu koolu olli üts vana pois miis ollu ja täll ei olevat ka ollu kedägi sugulase selle peräst olli täll kõik oma varandus hindäga ütten ja täll es ole ka tedä ka kohegi jättä selle kuuse alt olevat ka löütü maa seest üts vana aja kirvõs kelle terä olli 3 tolli ollu lagä ja omedeki olli sellega veskivi ork ara tettü kuna nüüd piäd kivi tegijil kõige sugutsed riistad olema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
H II 63, 630 (11) < Vastseliina, Misso-Viitka - Jaan Sandra (1900) Sisestas Ave Tupits 2002 Kellel käe külge pallo käsni om ajanu, ja neist vallalõ taht saija, tuol om kõigõ ligimb ja paremb rohi käsni pikse vihmaga mõskõ, mis kohegi kivitsoppa om sadanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 60, 705/6 < Vastseliina < Se - Jaan Sandra (1897) Taiva-kastõst kõnõlõva naa, et suvitsõ lämmä aoga maa-higonõvat, nink hinne seest hämmeht, ku' higi-pisarit iho-seest, na ega haina ja lillikese pääle vällä ajavat, suurõ suvitsõ palava-sunnil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 64, 160 (2) < Vastseliina, Setu - Jaan Sandra (1901) Sisestas Ave Tupits 2002 Om kelgi kidsi, ja ta inäp kostgi api saa-ai, sis varastagu ta ütsa aholuvva köüte, mähkigu neide ühendedüide köüdüstega kidsi kotus kinni ja - abi üte vooriga (nagu Setu vennad ütlevad). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 62, 349 (4) < Vastseliina < Setu - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002 “Pini=tõbi” saap latsele, kui imä käümä pääl olleh kunagi jalaga penile lööp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 62, 350 (6) < Vastseliina < Setu - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002 “Tsea=tõbi” om latsil üts ränk haigus, mis paljo elos iäs rinnust ragisema teep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 51, 629 (1) < Vastseliina khk. - J. Meister (1895) Sisestanud Ave Tupits 2001 Mõni inemine kaes kõõrdu; üteldäs, et see tulõ tuust, ku timä imä tiäga rassõ ollõn um sutt hiitünu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 51, 629 (4) < Vastseliina khk. - J. Meister (1895) Sisestanud Ave Tupits 2001 Tulõ täht. om üts verrev plekk kon kihä pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 705 (93) < Vastseliina khk - J. Sandra (1904) Püssi rohõ omma rõõsa piimäga sisse võttõh, äkilise haigusõ: rabamise, vasta hüä avitaja rohi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 695 (33) < Vastseliina khk - J. Sandra (1904) Suoliem, ehk kipõ soolanõ vesi, vai kogonist võiju suoliem om hüä äkilise, sisemädse haigusõ vastu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 246/7 (2) < Vastseliina khk. - J. Sandra (1903) Ütskõrd tulnu katsk ütte külla, ilmadu suur raamat kangli all, niigu määnne papi hingeraamat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 70, 248/9 (4) < Vastseliina khk. - J. Sandra (1903) Ütskõrd vierdünu üts kanamuna morro pite kui hun'n. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 70, 696 (37) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra (1904) Härmä võrk om vere kinni pandmise pääle tarvitav abi nõuu, nii sama ka pehme, pedäjä hiidsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 664/5 (3) < Vastseliina khk - Jaan Sandra < Johann Fluss (1904) Halli põdeja tütär tõrduh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 70, 251/2 (1) < Vastseliina khk - Jaan Sandra (1903) Kost hall sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 70, 71/2 (2) < Vastseliina khk - Jaan Sandra (1903) Kuis miis hallitõbõst pässi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 74, 629/30 (3) < Vastseliina khk - Jaan Sandra < Peeter Sõnn (1906) Halli-tõbõ põhjusõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 62, 347/8 (2) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Siutõbi, minkast ütski lats ilma ei jäävat, sest tima kandmise aigu johus iks, kas emä vai ka esa siugu nägema, millest hädä tulep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 254/9 (5-10) < Vastseliina khk - Jaan Sandra (1903) Toorõs lehmä nahk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 70, 132/5 < Vastseliina khk - Jaan Sandra < Vaadsaarõ Hedov (1903) Ütel mõisnikul olnu vanast sääne tõbi, midä ütki arst ei ka tahtri ka tunnõ-õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 253 (3) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra (1903) Üts halli põdõja oll kelleltki targalt oppust saanu, et ta hinele rehitü siu kaala panes ja sis lauta sita sisse matta lasõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 62, 573/4 (3) < Vastseliina khk. < Setu - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002 Kui kellelgi latsel sündümisest mõni soe=ehk pini=täht küleh om, sis arstitas tedä järgmidsel viisil: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 62, 573 (1) < Vastseliina khk. < Setu - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002 Kui kellelgi nina verd joosep, aja kolm kõrda käsi kivvi ümbre, nink puru ja tolm, mis säält vällä jauhkus, om rohos nina vere jooksmise vasta, kui seda ninna tõmba. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 62, 352 (9) < Vastseliina khk. < Setu - Jaan Sandra (1899) Sisestas Ave Tupits 2002 Last ei pia ütsgi naane linikele, rätilda, ehk muu pää kattela imetada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
H II 63, 978 (3) < Vastseliinakhk., Setu - Jaan Sandra (1901) Sisestas Ave Tupits 2002 Mügra veri olõvat kõigõ ülemb ja kallip rohi, heitumiste ja koolõskõllõmise hada arstimises. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 60, 659/60 (1) < Vastseliina khk. < Setu - Jaan Sandra (1897) Sisestas Ave Tupits 2002, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Eva-Kait Kärblane 2006 Ka om hüä, kui last mändse tundmada tõbõ peräst, pühästega leotõdu vii seeh mõsõt, ja latsõlõ ka tuud vett juvva annat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H II 70, 68/71 (1) < Vastseliina khk, Truba k - Jaan Sandra (1903) Kuis hall mehele naasest oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H II 4, 336 (142) < Väiko-Puravitsa k. - Jak. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/2.html
H I 6, 592 (11) < Leimanni k. - J.Sandra < Leimanni Okse (1895). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/5.html
H I 10, 203 (3) < Miikse k. - J.Sandra < Miikse Ogask (1896). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/15.html
H I 10, 540 (17) < Pan´kovitsa v. - K.Fluss < noorik Paatsi (1898). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/41.html
H I 8, 351 (8) < Põrste k. - J.Sandra < Põrste Ogask (1896). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/10.html
H I 2, 665 (2) < Räpinä, Võõpsu - C.Listakind (1888). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
H I 8, 339 (21) < Setu, Piirimäe < Vastseliina khk., Orava v. - Jaan Sandra < Tannil Kangru, 37 a. (1895) Sisestas Kohapärimus (Lahenu kivi.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
H I 10, 530 (11) < Tsilli k. - K.Fluss < Nasta, Tepo naane (1898). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
H I 10, 226 (3) < Ulaskova k. - J.Sandra < Ulaskova Nasta (1896). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/13.html
H I 6, 484 (14) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra (1894) Kel halli t?bi om, mingu ?lo katsa p?llu pindre, ja j??gu ?tsanda p?llu pindre mano saisma, nink heitku sis pikale maaha, pitsitagu silma kinni, suud pilvi poole hoiten, -sis tulep ?tesa sikka, ?ts neist vana ja valge sikk tulep manu, nuhutap, kuna t?ise karvemban m?kit?v?. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H I 6, 604 (85) < Vastseliina khk - Jaan Sandra (1895) Kost lendaja h?da om saanu, sest k?nelep rahva suu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H I 8, 90 (7) < Vastseliina khk. - Jaan Sandra (1895) Sisestas Ave Tupits 2001, kontrollis Salle Kajak 2006, redigeeris Luule Krikmann 2006, parandas Salle Kajak 2006 Om kedägi marupini purnu, sis kütkü ta pihlepuiega sann nink teku viht ütsast lehepuust, sis saap vihtlemisest abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
H I 8, 374/5 (19) < Vastseliina khk. ja v., Joora k. - Jaan Sandra < Ann Glaser, 65 a (1896) Vouh, ümbre pää. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
H I 6, 657/8 (12) < Vastseliina khk. ja v., Viitka k. - J. Sandra < Hindrik Zähkna (1895). http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
HIV (inglüskeelidse fraasi human immunodeficiency virus , inemise kehvä tõvõkimmüse pisiläne) vai HI-viirus om retro viirus , miä põhjustas inemiisil AIDSitõpõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/HIV
H I 8, 431 (47) ja 432 (48) < Miikse k. - J.Sandra < Miikse Ogask (1896). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
H. Kats neidud tands üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
H. Lätt kõlksõhe, ei kõsahta, tulõ vällä, ka-i kõsahta? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
H. Määntsit nal'akit, tunnõtuist laulõst ümbre tettüid laulõ Sa tiiät? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
H. Neli sump suud pite, kats kaes taivahe, nelägese sõsarit üte kaivo kusõsõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
HOBESELE EI SAA MUIDU PÄITSID PÄHÄ, KUI ISTU SÄLGÄ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
HOITKÕ KÕKKÕ, MIÄ OM UMA! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
HOT' MINNO KÜLL HAR'AGA HARITAS, KAARSSÕGA KAKUTAS, SUAGA SUITAS JA NITSEDÕGA NIMITÄS, SISKE ÕKS ISTU MA NOORIGO NUPU OTSAH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=269
H, Setu 1874-1877, lk. 137, nr. 62 < Puugnitsa k. - Joos. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/12.html
H, Setu 1874-1877, nr. 51 < Puugnitsa k. - Joos. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/15.html
H, Setu 1874-1877, nr. 70a < Puugnitsa k. - Joos. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/21.html
HS kotsilõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
HS opse 1941-49 Vana-Saalusõ algkoolin, 19 Võro tööstustehnikumin. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
HTTP ( inglüsekeelitsist sõnnost Hypetext Transfer Protocol ) om protokoll hüpertekstidokomente saatmisõs ütest võrgon ( Internetin ) olõvast puutrist tõistõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/HTTP
Haab om kõgõ parõmb, lepp kõlbas vai ilma toholda kõiv, jämme pai eski. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Haabsaarõ Ivar: katsast tüütunnist päävän jääs iks veitüs Haabsaarõ Ivar. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Haagi majah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Haagivangu küläklubin pääle kinu näütämist tands. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Haaja miis pallõl puudisaksa: http://cfe.ee/cantus-book?code=37&l=25&a=51
Haani Seltse Liidu juhatusõ abiesimiis. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Haanih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Haani ja Vahtsõliina valla piiri pääl ehitedäs üle Piusa jõõ vahtsõt silda ja silla nimes on pantu Leoski, ku kõgõ om tuu olnu Kurksina sild. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
14.00 – Haani kandi kaeminõ kas bussi vai uma jalaga. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
14.00 – Haani kandi kaeminõ kas bussi vai uma jalagaq. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haani keelepesähn peetäs tähtsäs opada latsõlõ Haani muudu võro kiilt, uma kandi kombit, käsitüüd, ajastaigõga köüdetüid tähtpäivi ja muud, miä avitas latsõl kassu. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Haani keelepesä kuts mano latsi ja oppajat Haani keelepesä. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Haani keelepesä ots sügüsest ka kooni katõs pääväs nädälihn umma rühmä nuurt ja tegüsät oppajat, kiä mõist kõnõlda võro kiilt ja kinkalõ miildüse latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Haani keelest. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Haani koolimaja man. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haani koolin om näütüses plaanin võrokeeline tüüoppusõ tunn, Oraval andva kogoni kõik oppaja märdipääväl umma ainõt võro keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Haani kooli robotitsõõr käü kokko iispäivilde. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Haani kooli robotitsõõr om Vanal Võromaal kõgõ kõvõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Haani kooli robotitsõõr sai timahava huugu mano Nutilabori toetusrahaga. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Haani kooli võistkund tutvust’ umma tüüd näütemänguga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Haani kuul võitsõ timahava First Lego League võistlusõ projekti kategoorian tüüga, miä om mõtõldu vanno inemiisi avitamisõs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Haani lõõdsamiis ja lõõdsaoppaja Noormaa Tarmo näüdäs’ uhkõlõ ilda aigu kõrda saanut hääd lõõdsapilli, minka mäng timä opilanõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Haanimaa Hartsmäe talo peremiis Hollo Agu pidä säänest mõtõt hääs. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Haanimaa aoluust välläkaibmiisi perrä. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimaad või pitäq ütes kõgõ esiqsugutsõmba ja parõmbahe alalõhoitunu põlidsõ keele ja kultuurigaq vana Võromaa osas, laembalt võttõhn terve Lõunõ-Eesti kõgõ süämädsembäs, lõunõeestilidsemäs jaos. http://www.haanimaa.ee/
Haanimaa inemiisil um täämbätseniq pääväniq küländ kimmäs uma paigapääline Haanimaa hindäpidämine. http://www.haanimaa.ee/
Haanimaa , keelepesa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Haanimaa , kogukond , töötuba , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Haanimaal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/melu.htm
Haanimaal Kaudimäel um kellä ütest tsiasõra jürämine ku hunnõ valmistegeminõ et syss mäe pääle minnäq tuld tegemä ni liugu laskma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Haanimaa legendiq ja hindätiidmine. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimaa luudusõst. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Haanimaa , lõõts , muusika , pärimusmuusika , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Haanimaa piibu-, voki-, peelemeistreq. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimaa savvusann võtt vasta küläliisi ja oppas sannan lihha suitsutama: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
Haanimaa suidsusannanädäli kodoleht: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
Haanimaa um põlinõ keele- ja kultuuripiirkund Võromaa Rõugõ kihlkunna hummogujaohn. http://www.haanimaa.ee/
"Haanimehe' veivä' lubjakivve..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
"Haanimehe' veivä lubjakivve..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Haani­miihhi Nõvvokuast. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimiihhi nõvvokoda, kontonummõr SEB-pangahn: http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimiihhi nõvvokoda ütehn Haani valla, Haani kooli ja Võro Seldsiga VKKF. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Haanimiis kai, et tää vast löüd eski kulla kätte jaq es võtaq setod üteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«Haani miis läts’ Tiganiku puuti…» om rahvas laulnu joba pia 120 aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Haani miis’ Võrolõ vidi ja pall’o noidõ iist rahha sai. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Haani miiś puuti televiisurit ostma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Haani miiś ütel` poodipreililõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Haani naasõ möi umma kraami uman keelen, kirämiis Contra oll’ Urvastõ kama paki pääle kirotanu tuu kitmises võrokiilse luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Haani rahvamajahn om tulõkil “Talvõtarõ” 4. joulukuul toimus Haani rahvamajahn “Talvõtarõ”, kohn tüütarrihn löüdvä tegevust ni suurõq, ku väikuq. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Haani rahvamajahn tüütäs väiku keelepesä-rühmäkene, kohn 2–7aastadsõ latsõ saava kõrd nädälihn kassu uma keele seehn. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Haani rahvamaja kohvitarõ, Haani, Võromaa. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Haanist Kokõ küläst om jäl niimuudu kõnõlnu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Haani valla Sarisõ külä mehel Kangro Arvel (59) oll’ õkva minevä neläpäiv hobõsõravvutaminõ käsil. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Haani vallah Luutsingu küle all eläs Märdini Raili (28), kiä om maaülikoolih eläjäkasvatust opnu ja no jo viis aastakka hobõsit pidänü. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Haani Ülle – kõiki ei jõvva ettegi lukõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Haanjamaa suitsusauna nädalal avanevad külalistele Hartsmäe, Hurda, Kõivsaare, Mooska, Näki, Suhka, Tamme ja Puspuri talu uksed. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Haanja miis : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Haanja miis läts Tiganiku puuti:,: http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=429
Haanja miis nägi silgupüttü:,: http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=429
Haanja miis (rahvalik/J.Räppo) 13. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Haanja miis vidi lubjakivve:,: http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=429
Haanja rahvamajan alostusega kell 11.00 . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Haar'd' herrä tuluba kraed pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar'd' noorikõ kukõ pääle, hiit hobõsõ tur'a pääle, niq läts mõtsa kõõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar'd' suuhõ ja juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar'd' tütriku kätt pite kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar'd' ynnõ vett, ku valahut' kirstu koolja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haara timä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haardnu uma rahapaa ja visanu viil joodikulõ kah kolm peotäit kulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Haardnu uma rahapaa [rahapaja] ja visanu veel joodikulõ kah kolm peotäit kulda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Haard püssü-lutu sälgä ja läts mõtsa kütmä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Haard sanna piida sälgä ja oll kaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haard sis tuu ao seeh, ku tuu üleväh, maast üte kivigo ja pand tuu ruttu kurja pekko ja püüd sis tuu ülesvisado kivigo jäl’ hüä käe pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Haard tütrikul tukast kinni, esi kaq jäi kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haari ma imelt küsütellä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Haariq keediq - myytma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haariq soe hannast, tapiq arq, niq kaeq kos ai pässäpikku poisikõnõ kõik kõrda: sai kulda, sai poig tagasi, sai kasuk kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haarku-ui palavalt, palavalt haarat, suu palotat. http://www.setomaa.ee/
Haaruus kasuesäl kost mullõ niväega midä ostaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d kuningas kinni, niq kõõst iske hendä arq, kõõst iske ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d latsõ käest, niq kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ jalga tahvida kirvõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ kasuga sälgä ja inglustäkutürä üskä ja mõtsa pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ liiva peio ja juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ mõõga, tõotsõ lüvvä naasel pää otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ mõõga vällä, annaq naasel pääd otsast lüvväq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haar’d’ väidse, naaselõ ryndu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haas'ka Kat'i, kõnõlevva õks. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Haavalõ pandas pedäjävaikko, tuu väiga puhastas ja hoit mädänemise iist. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Haava pääle panti. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Haavata sai 14 000 inemist, noist 2600 jäi invaliidis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Haavistik om. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Haavistik põh´a puul tallu om tõnõ mitmit kõrdu tarvitõt kotussõnimi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Habsburgiq kukutõdiq troonilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Habsburgist valitsõja ja timä abimeheq suudiq horvaadi, serbiä ja romaania talorahva Ungari valitsusõ vasta üles ässitäq, samal aol ku ungarlaisi toet' inämbüs slovakkõ, s'akslaisi, russiinõ ja juutõ nink pall'o poola, austria ja itaalia vabatahtlikkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Habõnaq ommaq karvaq , miä kasusõq miihi näo alomadsõn jaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hab%C3%B5naq
Habõnihe kasunu ja kummeeritüide viltseerikidega talumehe es olõ viil lakja lännü ja ku ma halli ette jõudsõ, teretedi minnu ku oodõtut külälist – eestläne tulõ kombaini ostma. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Habõnit pöetäs habõnaväidse, sileti vai habõnaajamismassinaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hab%C3%B5naq
Hades küsse Zeusilt ütte timä tütrist naasõs, Zeus lubasigi tiäle uma ja Demeteri tütre Persephone . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Hades olľ ka maa käkitüisi rikkuisi (vilälidse mulla, kulla, hõpõ ja tõisi metallõ) jummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Hades tiidse, et Demeter om tuu vasta ja nii rüüvse tiä Persephone väega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Hadest kujotõdas ku tumõhidõ habõnidõga kuninglist jumalat ni sagõhõhe saat tedä kolmõ pääga põrgupini Kerberos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Hades (vanakreeka keelen Ἅιδης/ᾍδης) olľ Vana-Kreeka mütoloogian Allilma kuning ni surma ja kuulnuidõ jummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Haenamärss - võtnu kõrtsi läve iist ärä endä hobese pääle, lännu suures, ei ole muud, pilla ärä maha. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Hafez. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Hafez vai Šamsuddin Muhammad vai Hodža Hafez Širazi (u. 1325 - 1389) oll' Iraani luulõtaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Hafizi, Saadi ja Khaju e Kermani kalmuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Hago ol’l tuud aho kõrvalõ piis’ümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hagu Paul 60 Konvõrendsi kultuuriprogrammin näüdäti Võromaa kultuuri ja rahvaluulõt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Hagu arvas’ ka põhjust: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/inne.htm
Hagu nakkas haljendama, taivas nakkas narmendama, (h)ilves istus herneenna, kits se karas kaaraenna, lemmes laulis leppikunna. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
"Ha, ha, nüüd umma mul külälise, nüüd saa ma inemise liha süvvä, ammu ma ei olõ inämb inemise liha söönü." http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Hahekõnõ pojah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hahenahk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hahe võtt kaq üteh mõtsast, kohe ol’l arq viid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hahk täkkvars oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hahkõ olõ kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haigus hobõsõga' tulõ, häräga lätt. http://www.setomaa.ee/
Haigus käu-ui kivve ja kanda pite, a käu inemeisi pite. http://www.setomaa.ee/
Haigus om tagajärg, põhjusõ omma muu. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Haigusõ nimi olle «värski lumi». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Haigõ and sis arstilõ paar kopkat rahha vai muna, arstmisõ iist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Haigõd kotust võida võiuga vai koorõga, kui sis arst näge, muidoge õnnõ arsti võiuga - rohoga. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Haigõmaja ja gümnaasiumi pruukmisõ kotsilõ võissi olla ütidse leppe. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Haigõmaja palatin oll’ üle kümne mehe, noidõ siän üts Tarto komsomolisekretär. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Hainakoti säädse viil pää ala. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Hainakuhja joq pallo puudust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hainakuu edimädsel nädälivaihtusõl õnnist’ pääpiiskop Põdra Andres sisse Urvastõ kerigu vahtsõ põrmandurõiva, mille kudi uma nuka käsitüümeistri Kroonmäe Karmen. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Hainakuun om lämmind keskmädselt 40 kraati, vahtsõaastakuun külmä kooni 30 kraati. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Hainakuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hainakuu
Hainakuu om aastaga säitsmes kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hainakuu
Hainakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs tetäs hariligult haina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hainakuu
Hainakuu 19. pääväl kõnõldi Mihkli talomuuseumi sanna man, et miä tuu suidsusann om ja kuimuudu sääl käüdäs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Hainalaiv tulõ järve pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hainalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/4.html
Hainamaa jagamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hainamaid jaeti õga keväjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hainamaid jäeti maa suurusõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hainasüüjäq mõtseläjäq ommaq näutüses põdõr ja mõtskits , murdjaq mõtseläjäq ommaq näütüses kahr , susi ja repän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%B5tsell%C3%A4i
Haina tetä iks hoijati viel peramäzi koti peräkeisi leeväs, ku iks lazõ talvõl naksi leibä nuijama, vai mõnõ muu küsse, ülti iks vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Hainavidämine. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Hain eriti es kasu, kunna es liigu ja kõik eläjä olli puulnällän. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Hain om hahkjatõ lehtiga ni vardõga. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Hainsoo Meelis: liina tagasi ei taha külh inämb minnä! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Hain sääl pääl kasvi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Hainu tuvvas ka tarrõ, et Pühä-Maarja sündü hainu pääle, syss om jalq kergemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haisas`, kurat, hullõmbalõ ku tsiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Haisassivaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Hais kah avitas, vanastõ perremiis käve ja lassõ egä õdagu sortsu ummi rõividõ pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Haisuq ja lõhnaq ei olõq mitte kõigilõ inemiisile ütteviisi hääq ehk halvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Haisust vai kui tundsõq arq, et olõi uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haisutundminõ om üts viiest meelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Haisutundmisõ riist om nõna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Haiti , ammõtlidsõlt Haiti Vabariik , om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haiti
Haiti pääliin om Port-au-Prince . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haiti
Hajdú-Bihari maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hajd%C3%BA-Bihari_maakund
Hajol kost tuul, säält miil. http://www.setomaa.ee/
Hal'as kerik rahvast täus, ei olõ lävve, ei paia? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Hal'as ommõ, lehti õi olõ, kuiv ommõ, õi pala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=778
Hal'las kerk rahvast täüs, ole-ei läve, koskelt vällä saas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Halb mees Sangaste IMÄKENE, MEMMEKENE, annid minnu, pannid minnu, annid minnu halvakile, pannid minnu pallile, annid sulastõ suskõ, neitsikide näägutõ, karüse kaala karatõ! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/sangaste_/
Haldjas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgaht' syna miilde: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgahti tälle meelde, et varõs ka nakkas ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgahti tälle syss miilde, et kuulõ miis, mis tuu kolq sõnna om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgaht’ meelde, et tõota a arq löögü, niq las’k’ käe alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgahut’ maamal miilde, et me lupa-as joq Marhvalõ midägi anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halgah’t’ miilde imä syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haljalõ kivile ja sarapuu puhmalõ ynnõ putu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haljas hain pääle kasvi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Hallakui arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hall, halv habõnik, kurivaim, kodolda kõblas, mine timä säläst arr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Halli habõnõga' vanamiis tulõ tarrõ ja lätt peräpingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hallikülä Vaaska oll seletänü, et näide küläh üts naane oll kastnu leibä, niq kana linnas’ lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halli pääga vanamehekene tulõ tarrõ ja tsuskas pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Halli pääga vanamiis tul'l tarrõ, juusk peränulka pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Halli päägä vanamiis juusk tarrõ ja lüü pää vasta pinki? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Halli põdõja tekk ka nii ja jõigi säänest püdelät virtsa, mink pääle hirmus hall tedä maaha jätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hallisõitja läts kohki vie veereh olõvahe puuhõ üles, kink vari vette küündüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
- Hallitõbi ei olõvat iialgi inäp tõistkõrda inemiste pääle tulnu, olgu sis, kui tu timäga veidu "sõitnu" oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hallitõbi kaonu tuostsamast tunnist saani põdõja naase päält arr ja tu päsnü timäle jäädavalt priis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Halli tõbi olli temält nüid jäädävält kadonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Halli tõbi tull vanalaiga katõst asast; külmäst ja näläst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Halli tõpe arvatas vanas "patus" (kurjas) hendäs, kes inemisi olevat vaivanu, ja perän kiusanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
- Halli vasta andas ka kanasitta rohos, ka põllün um hüä halla rohi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hall kaq kattõ ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hall kisknu tedä viel hiussist kõrda pite, ja lännü peräst sisgi mant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hall nakas' ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hall olli huiknu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Hall olli otsnu' takah ja hõiknu' nimmepiti. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hall olõvatki sääne tikõ tõbi olnu, kes sis õks mõnõs kõrras mant jäänü kui tedäkohegi, ilma kini hinge tiedmäldä pakku minti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hall om esi Põha maalt peri, koh ta kihälikult elävät, aga uma vaimuga ilmapite (hingelikult) inemisi käüväd piinamah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hall om värm , miä om hahast tummõmb, a mustast hellemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hall_(v%C3%A4rm)
Hall om üts kuri ja kavval luom, kes hinnäst kõigõ peenembal viisil inemise sisse toppi mõistvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hall teedakõnõ tulõ tarrõ, lätt pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hall teedakõnõ tulõ tarrõ, tsuskas pää lavva alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hall teedakõnõ tulõ tarrõ, tsuskas pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hall teedakõnõ tulõ tarõst vällä, küünütäs kätt taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
Hall teeda tulõ tarrõ, lätt peräpingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hall tullnu ka tükü ao peräst mano, silmistenu tedä ümbre tsõõri ja ütelnu sis: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hallus teema om rahvarõividõ võlssi kandninõ. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Hall vana miis naas süümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hall vanamiis tulõ tarrõ, tsuskas pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Hall vanamiis üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hallõ külq oll pojapoiga arq panda, a midä tetä kaq es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hallõ oll tuust et mi pruuv oll jälki pikale venünü ja mi es näe, kuis laiv mere päält tull, tulõ palasiva ja pillimäng kostsõ kaugelt mere päält inimeste kõrvu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Hallõ om noist, kes omma lännü ja jäänü,» ütles tä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Hallõ om sinno, et sa siih maa seeh olõt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hallõ om umma essä, omma essä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hallõrit tulõ ette innekõkkõ lämmin maiõn, kon juvvas puhastamada vett ja süvväs mõskmalda söögiasjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hall%C3%B5r
Hallõr saias hindäle hariligult tuuga, ku juvvas vett vai süvväs süüki , kon hallõrivibriooniq sisen ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hall%C3%B5r
Hallõr vai kollõr om äge külgenakkaja kõtutõbi, mink tekütäjäq ommaq pisiläseq , kedä kutsutas hallõrivibrioonõs ( Vibrio Cholerae ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hall%C3%B5r
Hall ütelnüq [tütrikulõ], et: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Halobacteria sp. koloonia, ega rakk om umbõs 5 μm pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arheq
Haloneni Tarja Kaarina (Tarja Kaarina Halonen, sündü 1943) om Soomõ president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haloneni_Tarja
Halsi Frans ( Frans Hals , 1580? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Halsi_Frans
Halsi Fransi pilt (1648). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Descartes%27i_Ren%C3%A9
Halusamb minnä om, a peräle õks saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halva: http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Halvahobõsit tulõ’l ka inne sõta pilve viisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvakõnõ kasvi suurõmbast jo tuuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvakõnõ oll kolq aastakka joq uutnu ussõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halva leevä iks ar' süüt, halva ello um rassõ ellä'. http://www.setomaa.ee/
Halva mängu man jäi miiq juhele umõtõ üts` hää võimalus: pandaq lubat rahaga käümä võimaligult hääq bussiliiniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Halvanaane ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv and: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halva pää pand korvi veere külge nuiaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halva põhjustajas um maainemine - tuu perämäne, kiä tege rassõt tüüd, um kokkoputmisen maaga, sigitüse ja puhtusõ sümboliga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Halvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvaq käveq viil mynõ voori takah otsma tütrigut, a saa-as kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvaq taha-as laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvaq tahtsõq last arq viiä ja haavahalgo panda asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvaq takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvastõ ei mõistaq tükü kotsilõ midägi üteldä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Halva tasotas halvaga', hüvvä hüäga'. http://www.setomaa.ee/
Halvatütär juus’k’ vällä, “Kae miq syssyn’ kaq siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvatütär’ is’ke ka hin’dä pääs’lasess, a sai valgõ persegaq- Lät’s väl’lä: tsirr-tsirr-tsirr! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halva õnn häitse-ei, kur'a kari kasu-ui. http://www.setomaa.ee/
Halv es taha anda, a Krystos käräht pääle, et mink iist ma syss vaivuh olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv inemine om ko' halv pini: üteh käeh hoia' leib, tõõsõh käe' kivi. http://www.setomaa.ee/
Halv iske arqki ristiinemise lambast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv jalq naase käest küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv ka pätsi ja süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv kärähüt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv läts mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv mõistsõ kaq hindäq Noja laiva nühkiq ja saiq jalq halvaq ilma pääle rahva sekkä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv naane. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Halv ol'l rahu tuugaq, et pingi külge köütäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv ol'l väegaq uninõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv oll sinnä elämä löönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv oll ülnü Jumalalõ, et anna mullõ nuuq, kes sällülde süüvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv oll’ ka tuu, et inämb es olõ tähtsä, kost kandist vai kihlkunnast inemine peri om. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Halv ol’l rassõmba unõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Halv om üldä inemiisile, kiä nii väega tahtva: ei saa, olõ joba kinni!» kõnõl’ samast tambist ka Henrik. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
(Halv rügä). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/9.html
"Halv saasõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Halv tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv tiiäi midä hussilõ lubasi, nigu huss las’k ar mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv tull naaselõ mano joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv tund arq, et olõiq umi, ristiq pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvul noq olõi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv vaeldama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv varast minnu arq ja pand lepähalo asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv visas' inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv visas´, vessel sai: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Halv õks käve naaselõ, et tiiäi, mis tä tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halvõl olli õks vanast ristiinemise naaseq võõdõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv ütel tõõsõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Halv ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hal´l ütelnu, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hamba kakkat vällä, sugulanõ surõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hambaq kaq lühkü, haarui mano lambalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hambaq ommaq kolmõmoodolidsõq, s'ollõ et nääq ommaq kolmõ tarvitusõ pääle luudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Hammas hiidetäs aho pääle ja üldäs, et noh viruskundra sullõ luuhammas, anna latsõlõ ravvanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hammas läts velele pää sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hammas om kõva, luumuudu asi inemise vai eläjä suu , midä om vaja söögi purustegemises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hammas
Hammas vaiju maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hammas valuti mitu päiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Hammerklaviersonate", "Tagasitulek isa juurde", "Peiarite õhtumängud", "Tali", "Omavahelisi jutuajamisi tädi Emmaga", "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl" (katõpääle Lõhmussõ Aivoga). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Hammõga' tul'li mäele, ega' sõs sär'ke* olõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Hammõ telmise leht . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Hamnet kuuli 11-aastagadsõlt ja matõti 11. põimukuu pääväl 1596. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Hamõh om küll liki, a surm om viil likimbäh. http://www.setomaa.ee/
Hamõht mõst, syss pan kuioma vasta päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hamõ väläh, käüs tarõh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Handa olli karanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Handi ja mansi keele päämurdõq ommaq kah sisulidsõlt umaette keeleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Hando Runnel om üles kirotanu päältsõaaigsõ mõtsahirmu: mõts om korgõ ja kuri tuuperäst, et mõtsan om sõa aigu ja päält tuud hulk miihi hukka saanu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Hand oll' timäle pulkõga pääleq pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hand või kah ollaq pikemb vai lühemb, hariligult om timä pikkus 13-30% kihä pikkusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Hand õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Hani dünastia keisri Wu ( hiina keelen : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wu_(Hani_d%C3%BCnastia_keisri)
Hanil om küll line vassar, küll siski ära tund, mis kivi, mis terä. http://www.setomaa.ee/
Hanil om küll luine nõna, küll siski ar' tund, mia sitt ehk jumalaanne on. http://www.setomaa.ee/
Hanilõ tull' anda olut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Hanimäeq tõisi hulgan, ei kuulu Pipi hõimu. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Hanimägi (1862), külärahva jaos Jahviga Maiõkõnõ. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
«Hani nakkasõ sis munõlõ, ku saava lumbin ujjo, sääl nä kuramiirvä ja sis nakkas munnõ kah tulõma,» tiidse Lainõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hani olku hani, mitte pini! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Hani omma kümnekuudsõ, imäne ja esäne, a olõ-i viil munõnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hani omma tähtsämba ku pini Riitsaarõ Lainõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Hani omma tähtsämbä ku pini, näist om inämb kassu,» selet’ Riitsaarõ Lainõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hanipraati, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Haniq lasiq timä ilosahe müüdä ja läts timä tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haniq nakkasõq sinno naardma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haniq täntäseq, piniq haukvaq moro pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haniq ütli vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hannaga aotäht om kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hannakõnõ oll jäänü ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hannalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Hanna tõsõn otsan om hannaga risti nasa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
«Hanna tüü om väega põh’alik, vanõmbidõ abiga tekk’ tä pildi ja jutu egäst huunõst,» seletäs Hanna juhendaja, oppaja Nagla Küllike. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Hanno otsõ üles Võromaa Heiferi iistvidäjä Piho Aigari ni pia oll’gi Orioni taloh kameruni tõugo sikk. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Hanoi om Vietnami pääliin ja suurusõ poolõst tõnõ liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hanoi
Hans Konno (1765-1850) ja sys - no maha tõmmanu, parandanu: http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Hansekon Võro ärimiihile. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Hans´a aetas Setomaal kasvatõt rüäst vai kokko siät terväviljust . http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Hans´alõ olõ-õi lubat mano midägi’ siädä’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Hans´a piat olõma läbi aet vähäbält kats kõrda ja kraatõ 50-70. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
- Hans ütlemä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Hantõ-Manssõ autonoomilidsen ringkunnan ommaq handi ja mansi kiil ammõtliguq keeleq vinne keele kõrval. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Hapas om keemiline ollus , miä vesilahusõn dissotsieerudõn and lahusõhe vesinikioonõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hapas
Hapata saat kah õigõ mitund muudu. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Hapatõdi ärä ja panti püttü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Hapen mehe au, tilk mihe tigo. http://www.setomaa.ee/
Hapnõ piimä pan’d imä moro pääle, kuur’ ol’l päält ar võet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hapupiim tegi käeq nilbõmbas ku vesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Hapõnd kurk ja … http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Hapõn tege mehele avvu, tilk tiko. http://www.setomaa.ee/
Har'a katta minti tuudi mõtsast kahrusamblõturvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Har'otamisõ läbi või haisutundminõ, nii ku ka tõsõq meeleq, väega teräväs saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Har'otamisõ läbi võivaq nimäq ütlemädä jovvukas ehk kõvas saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Har'otaq võit liivakastin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Haraga tap’i maahha, nii an’ti Riia liin kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haraka-pütsik pääle kasvi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Harak lindas, siivoq tsilgusõq verd? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Harak om kõõ tsia säläh, näe-ei kiaki, susi om üte voori, tuugi rüükvä. http://www.setomaa.ee/
Hargla kihlkunnan Kuutsi külän Mõnistõ rahvamajan oll' lõõdsamihe Lindmetsa Elmari 100. sünnüaastagapääväle pühendet lõõtspillikontsert ja tandsuõtak. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5aastakuu_2009
Harglõ : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Harglõ, Karula, Urvastõ, Kanepi, Põlva, Räpinä, Vahtsõliina ja Rõugõ. http://www.wi.ee/annameedasi/?page_id=14
Harglõ Maanaisi Klubi Inne suvõülikooli alostust om kirjapandminõ ja söögitalongõ Harglõ kooli sööklan. koolimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ ja Karula kihlkunna piiri pääl Koemõtsan, kon eläs imä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Harglõ kandi ao- ja kodoluust. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ kandiga tutvassaamisõs tetäs bussireis Koivaliina, Taheva mõisahe ja ökoküllä. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Harglõ kandi rahvaluulõst, uskmiisist, luudusliisist pühäkotussist ja ristipuiõst. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ khlk. rhvl. ; sdn. K. Laanes. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Harglõ kihlkund , 1888.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Harglõ kihlkund vanast ja parhilla. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ kihlkunna keelest ja kotussõnimmist. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ kihlkunna rahvalauligu (Hargla kihelkonna rahvalaulikud). http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ kihlkunna rahvarõiva ja naidõ kandminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ kooli aoluust. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
- Harglõ kooli latsi näütemängu „Kaupmiis Tuutu ja Kratu„ ja „Bussijaaman“. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõ maakultuurimajaga saman huunõn om ka puut, miä suvõülikooli aigu ka vallalõ om. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõn om timä tähendüses saanu ka vedelat toitu sööma, sääl serbitäs suppi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Harglõn üldäs viil «serpämmä», Vahtsõnliinan «serpmä» (ma serbi), suurõl jaol Võromaast ka «serbmä/serbi», Rõugõn «servmä/servi». http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Harglõ rahva jaos iks Kellä Henu. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Harglõ rikkusõ ja näide kestmine (Hargla tekitamine: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Harglõst, Pikästkannust, Vilustõst, Mamastõst, Puigalt, Parksepäst, Kääpält, Haanist, Vahtsõliinast, Osolast ja Võrolt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Harglõ tekütämine: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Haridusjuhte põhiväideq om tuu, niguq ei olõs maakoolõn kõrralikul tasõmõl oppust ja naaq kooliq tulõ tuuperäst kinniq pandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Haridusministeeriumi toega pandas kokko perimüskultuuri oppamisõs valikainõkavva, mille perrä võinu kasvai egän koolin opada latsilõ tiidmiisi kodokandist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Haridusministre oll´ tä 1926-1927 ja välisministre 1928-31. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Haridusõ sai edimält esä man Põlva kihelkonnakoolin, sis Tartu kreisikoolin ja kroonugümnaasiumin, mille lõpõt` 1858. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Haridüse om JP saanuq Kul´dri 8-kl. koolin, Valga 1. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Hariligult 70-80-aastagadsõlt koolõs inemine ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Hariligult elä-iq inemine ütsindäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Hariligult jaetas ilmameri neläs suurõsmeres: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Hariligult kasussõq varõsjalaq laanõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Var%C3%B5sjalg
Hariligult kõnõlõsõq vanõmbaq latsiga eesti keelen, a pruukva suuri inemiisiga kõnõldõn võro kiilt ja lats saa jo varra keele selges, õnnõ ei tarvidaq tuud. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Hariligult loetas, et Ameeriga kolonisiirmine õuruuplaisi puult naas' pääle 1492. a., kuigi inne tuud oll' olnuq vähämbält üts Ameeriga kolonisiirmise katsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Hariligult lätt pillimängmises vaia väega hääd kuulmist ja pall’o keeroliidsi tiidmiisi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Hariligult läävä lakja är säändse perre, kon omma olnu suurõmba tapõlusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Hariligult massvaq kirjä pant säädüseq , ku inemiseq tüllü püürdväq, peetäs kohut ja mõistõtas õigust, latsilõ andas tiidmiisi koolõn , tervüst praavitõdas haigõmajjon , kõrda pidäväq kõrravalvjaq ( politseiniguq ) ja pätiq pandas vangi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Hariligult nä iks kraapva küüdsiga. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Hariligult om lavvamängol tsiht, näütüses vastamängjä kõik nupiq ärq võtta vai uma nupiga edimädsenä mängolavva kimmähe paika (kodo) joudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lavvam%C3%A4ng
Hariligult ommaq nuuq pildiq luudusõst vai huunist, näütüses mäkist vai lossõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Hariligult ommaq spordin võitmisõs kõgõ tähtämbäq inemise kihälidseq võimõq, a mõnõl spordialal om vaia hoobis hääd pääd ( malõ ) vai hääd varustust ( teknigasport ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Hariligult om monarhiammõt perilik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monarhia
Hariligult om mul neli kitsõ kar’an. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Hariligult om võõravõimumaa imämaast kavvõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5%C3%B5rav%C3%B5imumaa
Hariligult pidäsi Jakob lõpos viil mõnõ pedagoogilidse ainõ üle ettekandõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hariligult seletedäs asi vällä nii, et üteldäs, määntsehe suurõmbahe kokko ( sukku ) tä kuulus ja miä om tuu as'a man tõisildõ ku muil sammasuku as'ol ( muud ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
Hariligult tä lää-eiq kallalõ täüskasunulõ hamstrilõ vai rotilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Hariligult ummaq robodiq elektroonigagaq massinaq, midä juht puutri '. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Robot
Hariligult võetas iks kümme rummi kõrraga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hariligult võeti noid nimmi, mitä maameheq tundsõq ja tiidseq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Hariligumbaq joogiq ommaq vesi , piim , tii , kohv , oluq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Juuk
Hariligumbaq kuupäivi kirotamisõ võimalusõq ommaq järgmädseq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Hariligumbaq tegeläseq laulõh ommaq ts'uraq ni näioq, hiroq, tiiq ja leib. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Hariligumbaq tõlkmistsihiq ommaq: http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
«Hariligu perre lats mõist rohkõmb ja taht parõmbalõ tetä.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Harilik kikkasiin om lihtsäle hää siin,» selet’ Kallõv. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Harilikult mahotas pang 3-20 liitrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Harilikult pido peeti puulpääva õdagu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Harilikult sai iks puuvaat võetus ja kraan ala pantus. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Harilikult õks tulõvana võtt üte tiitü toki ja visas' kohegi mõtsa vai võpistikku. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Harilikult õks tulõvana võtt üte tiitü toki ja visas´ kohegi mõtsa vai võpistikku. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Harinu asi, a vaiva näi pall’o külh: vahtsõ pleki ja… http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Harinut muudu om rasse maaha jättä. http://www.setomaa.ee/
Harinõmist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Harisiq sinnä kyik eläjäkese hainakuhja pääle söömä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haritlaisi ja demokraatia-tahtjit naati tkan kiusama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
"Haritu pinil um hoobis tõnõ haukmine." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Harja piaaigu ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Harja sõõnu ta kõige edimält, pääle lõmpinu veel leeme. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Harjomaa (e.k. Harjumaa ) om aoluulinõ maakund Põh'a- Eestin Soomõ lahõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Harjomaa
Harjomaal om 12 kihlkunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Harjomaa
Harjomaast hummogu poolõ jääväq Viromaa ja Järvämaa , lõuna poolõ jääs Pärnomaa ni õdagu poolõ Läänemaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Harjomaa
Harjotama ka' laulu vaja naada', et saa-ai' õkva. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Harjun huugu oodeti. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/6-vihmakene-vellekene/
Harju Ülle : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/index.htm
Harju Ülle Hainakuu edimädsel nädälil (30.06.–6.07.) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Harju Ülle Mihklipäiv, tuul aol laadapidämine ja lambaliha süümine om Vanal Võromaal jäl häste muudu lännü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Harju Ülle Mi kandin om ilm nii hiitlik, et ilma etteütlemisega om kerge võssu minnä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Harju Ülle, Silmä Sandri : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Harju Ülle , "Soomõ president opsõ võro kiilt ja istut Kaalepi Aini moro pääle tammõpuu", Uma Leht nr. 185, 14.07.2009. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haloneni_Tarja
Harju Ülle «Teemi är!» talgopäiv (3.05.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Harju Ülle, Uma Leht Minevä nädäli oll’ MTÜ Vanaajamaja Mooste opikeskus saagmisõ ja puurmisõ hellü täüs – huvilidsõ opsõ savvusanna ragomist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Harju Ülle, Uma Leht Vana Võromaa kultuurikuan võro kultuuri õdagul «Tsiatapp ja piigavägi» märgotõdi, et ku kiäki Võromaa uma kultuuri päst, sis omma nuu vana mehe ja noorõ naasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Harju Ülle, Uma Leht Võro folkloorifestivalil lõõdsakuningas saanu Ojasaarõ Toomas (21) Põlva kihlkunnast Vanaküläst arvas, et no passi ei külh lõõtsa nukka visada, tulõ naada viil parõmbas pillimehes opma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Harju Ülle, Uma Leht 19. joulukuu pääväl märge ettevõtligu inemise Räpinäl tsõõriklavva takan, mändsit tsihte säädi Uma programmi jaos, miä naanu härgütämä Vana Võromaa ettevõtmiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Harju Ülle Umaleht, 16.09.2004 Võro miis' Kodarasõ Koit (56) kuts 15. rehekuu pääväni kõiki Võromaa tervüseviaga (eesti k. puudega) inemiisi ilma rahalda puutri-oppusõlõ. http://www.els.ee/index.php?page=108
Harju Ülle Vana Võromaa kõgõ vanõmb selts, Kanepi Laulu Selts pidi 25. mahlakuul umma 145. aastapäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Harju Ülle pilt. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Harju Ülle pilt, Uma Leht Mi kandi ilmatarga omma talvõ ettekaemisõ man inämb-vähämb ütte miilt: süküst jakkus viil mitmõs nädälis, lumi jääs maaha joulukuu keskpaigast ja peris külmäs lätt vahtsõl aastal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Hark all, paun pääl, pauna pääl rist, risti pääl nupp, nupi külen lõksutaja, lõksutaja pääl haisutaja, haisutaja pääl pilgutaja, pilgutaja pääl suur mõts, kahara pääga poiskõnõ aja tsiku mõtsast vällä? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Hark, hargi pääl paun, pauna pääl rist, risti pääl vaagutaja, vaagutaja pääl pilgutaja, pilgutaja pääl mägi, mäe pääl mõts, mõtsan om eläveid sussõ ja kahrõ sisen? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Hark hargi pääl, ts'algutaja ts'algutaja pääl, pilgutaja pilgutaja pääl, mõts mäe pääl, soeq mõtsahn? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Harri hoit silmä pääl tiidüs- ja teknigatekstel. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Harril om Tarto ja Oxfordi ülikooli tiidüskraat ni suur tüükogõmus molõkulaarbioloogi ammõtin nii akadeemilidsen vallan (Tarto ja Oxfordi ülikuul) ku ka eräsektorin (Celecure, Reproduktiivmeditsiini TAK). http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Harri on A&A Lingua luuja ni juhatusõ liigõq. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Harrisoni George, Starri Ringo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
Harri är käkit ja toona üles löüt mõtsavellepüssä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Harva süü tä kunnõ , kallo , väiksit tsirkõ ja tsirgumunnõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Hasso teedä. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
1647 – Hastferi Jacob Johann , Roodsi riigitegeläne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
Hatakõnõ hauk’, oinakõnõ sarviga pes’s niq ar’ki võt’t vasta kuninga syjaväe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hatasordil om kõ kergemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hatiku matkarada (koprarada) (400 m) 5. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
1) Hatt hauk, hamba' usse tsilguse'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
Hatt hauk, hamba tsilgusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
“Hatt saq olliq, hatas jäätkiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hatt sei, lõppi ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hauda hiidetäs hõpõraha, nigu tuu plats tälle ostõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hauda ka heidetäs tingäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haud all, haud pääl, tedrekeele keskel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=202
Hauda sisse ja pand umaq rõivaq kyik maaha, lask hobõsõ vallalõ ja lätt arq tuhkõ sissegi jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haud pääl, haud all, tedrekeele kesken? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=202
Haud voodõrdõdi kuusõossõga. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Haugas pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haugas ubinat voori, nii oss läts jalq korgõmpa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Haug tiigin tupin». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Haugu nii, et noorõnaase tütärt tuuas kullakasti otsah kodo, a vananaase tütärt viiäi mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haug ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hauh, hauh, noorõnaase tütre luukõisi tuuas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hauh, hauh, vananaase tütärt tuuas kullakasti otsah kodo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hauka alõvigust sai 1920. aastagal Antsla allõv ni 1. lehekuu pääväl 1938 liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Hausmanni Eha ja Kindsiveere Liia osti söögikraami, Kindsiveere Maarek ja Taalfeldi Hille bussipiledi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Havvah näksi suurõ' pikä', kahru ohtja ja vägevä nõgõsõ kasuma, kohe egapäävi õks väke pääle valõti ja kallati. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Havvah ol’l maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havvakaibjit om kõ kats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havva man köüt’ kuningatütre rihma otsa, tõmmas’ rihma kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havva pääle oll kasunu illos’ mar’atsäuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havvast tagasi Kasuka külän elli vanast üts mees, keda Ütelisi Hindrikis kutsuti. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Havva veereh hiidetäs kolq kõrd maad õgaüts, et kohe sinno päivä pandas, sinnä üüsest kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havvu noq sa esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Havvõkõnõ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Haydn hinnas' väega Mozarti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Haymani Francisõ pilt (u. 1760). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_vabahusliikmin%C3%B5
Hb. Noorik istus nurme otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Hc. Hall vanamehekene tulõ tarrõ, lätt arke peränulka pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Heavy metal muusiga , metalmuusiga vai ka lihtsält metal om rokkmuusiga liik, minkalõ om loomulik rassõ kõla ja kõvva moonutõduq kitraq, pikäq kitrasooloq, kõvahus ja sagõhe tummõq laulusõnaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
Hedoda Pirgo läts kün’dmä, mu imä istõ vir’kse pääle et’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hedos'sa ja Antos'sa ol´li´ kats tüümiist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Hedota esä, vana Vassil, ku nakas’ kuulma, syss oll ütelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heedri nakas’ liikma, a vahepääl oll’ tuks joba laiva tagasi kolinu, selle et tä pidi sääl inne autidõ päälelaskmist olõma. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Heideti tälle lauda päält lats kätte, et seh syss uma varandus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heiditemisega lää küll mõni haigus tagasi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Heidäs sis mies ka sängü pikäle, valmist hindä jo koolmisele valmis, et ku naasele ärr õnnõ ütles, sis um hing a väläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Heidäs timä ka magama, võt`t` tühä kõttu hõlma, käümisega ol`l` väega väsünü ni reevähti ka magusahe magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Heimtali sakslaisi kogokunna ja näide juhi Gerhard Plathi perekunna lugu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Heino. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Heino Sika andmil um täl korat 24 luulõtust, a noid või inemisi käen viil lisas ollaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Heino Sikk naas´ vällä andma “Viruskundrat”, kon ilmu kygõ ka võrokiilset ilukirändüst. http://wi.ee/voro/
Heino Sikk sündü 11. märdikuu pääväl 1933 Vana-Saalusõ külän taloperen. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Heino Tartes opilaisiga. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Heino ja Leeni üten Sõmmõrpalo latsiaia latsiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Heino silmä palama, ku tä akordionnimängost kõnõlõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Heinä tetti vähä, sai hobestele; luumile jäi põhk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Heit risti ette, et tulõ mul arq juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heitsiq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heit sis tuu kotitävve rahha maaha ja pallõs: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Heitä otsõ magama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Heitäseq nemäq tõõnõkõrd magama, niq juhatas temä kepile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heitä sina ynnõ õdagu magama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heit õks poiss, heit sis poiss puhkamma. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Heit(ü)tädäs ka tõp(i)st. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Helbi leelokoori iistütleja kirotõt jutuq ni luulõtusõq. http://setokunst.ee/valjaanded/
Helde-Vello: http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Helde taivas! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Helduri esä oll’ edimädse Eesti vabariigi aigu pangaammõtnik ja ärimiis. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Heldur kaiõ tuud muudsat tüüd ja ütel': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Hele Zilmer Tuu iist hoolitsasõ kohaligu inemise: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Heli) ja latsõpõlvõsõbõr Jankel (Kelbi Glen). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Helin kitt’ viil, et tä sõidassi esi kah, ku massin olõssi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Helju Kaal, Mari Must, Eevi Ross. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Helju naabrimiis Männisalu Arvi (72) om noorõmb ja tsäpemb, timä lõikas-lahk küttepuid ja lavvasälgi iks esi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Helju tell hindäle joba lahudu küttepuu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
- Hella küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hellal olli kül kahjo omast ilosast tööst, a ütel oma mehele: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hella saije kül ülipahatses, et ta raha es too, ja küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Hella, tule üles!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Helle ja tummõ karva vaihõl om selge piir. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Hellenurmõ mõisan, opõtaja Kuressaare gümnaasiumin. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Hellenurmõst käve Jakob mõnõq kõrraq Otõmpääl jutuisi pidämän ja nii sai tä kogodusõlõ tutvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hellü kyik täüs, et kuningas om tapõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hellüpandmist taht saia ja klapi piässi är vaihtama. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Hellü sai andaq Internetin, telefoniga, kirätiil vai paiga pääl Uma Lehe toimõndusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Hellü ynnõ kuul'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Helmand , Safidrud , Harirud jt. Maiõ pääl, midä noidõ viiga nessütedäs, kasutõdas tsitruisi, datlipalmõ , puuvillapuhmõ , maisi ja muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Helmi Rämmariga (80) Rasinal Laho külän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Helsingi arhitektuurin kõgo tähelepandavambaq stiilisuunaq ommaq vahtsõnõklassitsism, jugend ja funktionalism. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi ja tä naabrivallaq ommaq kokko piaaigo 1,4 mill'ona eläniguga Helsingi piir'kunna metropoliala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi keskliin om maanõna pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingin Sibeliusõ akadeemiän Lõuna-Eesti päivä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Helsingin om mitmit Soomõ tähtsit kultuuriasotuisi niguq riigi kunstimuusõum' Ateneum, seo ao kunsti muusõum' Kiasma, Soomõ Rahvusoopõr', Rahvusarhiiv ni mitmit tiatriid niguq Rahvustiatri, Helsingi liinatiatri ja Roodsi tiatri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi om Soomõ kultuuri, valitsusõ, poliitiga ja äriilma keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi om Soomõ pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi rahvaarv (30.4.2014) om 616 042, kost soomõkeelitsit om 83,7 %, roodsikeelitsit 6,0 % ja muukeelitsit 10,2 %. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi raudtiijaam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi satam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingist sai Soomõ suurvürst'kunna pääliin 1812 ja hindäperi Soomõ pääliin 1917. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi tähtsüs nakas' kasuma 1748, ku liina viirde ehitedi Suomenlinna kants. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsingi üts' kõgõ tundsambist kultuurisündmüsist om suvõ lõpun algnõv Helsingi Pidonädäliq, mink kõgõ populaarsõmb sündmüs om Kunstõ üü, mink aigo keskliinan om mitmõn kotussõn avaligult kunstiteossit tiatrikunstist ja etendüisist maalikuntsiteossiniq pääväst ööniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helsinki turuplats talvõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Helü kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Helü om tuu, midä miiq kõrvoga kuulõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Helü sünnüs värisemise läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Helü tulõ seest ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Hel’otaq ka tohei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hel’otas, “Maamakõnõ, õks maamakõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hel’ot’ uma kep’iga tuud pääluud ja esi mär’ke, et ei tiiäq kink pääluu soo om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hemmo kost jäl rikkas saie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Hendrik Adamsoni sõbra poig Lembit Aader kirjutep, mes ta kirjamihest ja temä rassest elukäigust mäletep ja kost võis löudä Adamsoni vähä tuntu ja peris avaldemede loomingut. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Hend täütma minno warraga. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Hendä pääle piät mõtlõma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Hennol käve kipõ mõtõ läbi pää, et vasta tuult piät pagõma. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Henno perren peeti vabariiki ja sinimustvalgõt lippu suurõ avvo seen. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Henrik mõist kullõjit haarda, kultuuritüü piäs tälle pasma. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Henrik mõist parhilla 85, Toomas 115–120 luku ja näide oppaja Heino tiiäki-i ku hulga. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Henrik tulõtas miilde, et nä sai edimäst kõrd elon kokko, a õkva läts’ klapis: laulmisõs, nal’ategemises ja pillimängmises. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Henrik tuuiist tege tollõ hääs: nä tävvendäse tõnõtõist väega häste! http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Henrikul om Põlva ütisgümnaasiumin oppi viil kats talvõ, a Villändi kultuuriakadeemiähe minek jo plaanin. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
“Heo heo väist, heo heo väist, kahru kaala kakasta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Heo heo väist, heo heo väist, rebäse rinna rikasta!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Heo heo väist, heo heo väist, soe türä soomida!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heraldika om umaette kimmäs süstem, tuud piät tiidmä ja tuust lipu man müüdä minnä olõ õi hää. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
- Herbert Tampere < Juuli Peegli, 70 a. (1932) Sisestas Salle Kajak 2002, kollatsioneeris Mare Kalda Kats naist lätsivä' üte havva pääle ja ikivä'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Herits kitt hinnäst, hüä miis tõist. http://www.setomaa.ee/
Herksämp majanduselo käü Indusõ jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Hernetõbi vai herneq vai nõstvaq om külgenakkaja tõbi inemiisil , midä tekütäseq kats viirusõvarianti: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hernet%C3%B5bi
Hernhuutlik kiränik Johann Christian Quandt vanõmb kirot` vagajuttõ ja laulõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Hernide pääl olõkil mõstas ka suud piiretusega, sis ei rikku nägo arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Hernán kuulu Hispaania kolonisiirjide edimäste põlvkunda, kiä naksiq Ameerikat kolonisiirmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cort%C3%A9si_Hern%C3%A1n
Herodotos ( kreeka keelen Ἡρόδοτος Ἁλικαρνᾱσσεύς, u. 484 i.m.a. – u. 425 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka aoluulanõ , kedä õdagumaa kultuurin peetäs aoluutiidüse esäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Herodotos
Herodotos om tedä kutsnuq "kõgõ võimõkambas filosoofis kreeklaisi hulgan". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Herr an'd' Pihkvahe kaibusõ, et pühäne om siiäq tulnuq, kas või kerikut tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr an'd' tälle timä platsi igävest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herra ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Herr ei usknu seda ja käsknü edesi sõita. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Herr esiq läts perä kraami perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr heidäs julgõhõ magama, et mul ommaq vahiq väläh ja varasta saai kiäki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr hüä meelega, karas’ kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herril lõppi jutusõajamine otsa, es mõista kiäki inämb aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr inämb annaqki-is arq, et miq tii kerigu asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr jo uut, et no õks om timä jo ar lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr jäi kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr kaes, no vii arq tütriku ja proua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr kaq tull vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr kattõ kõiki hobõstõga ar ja seo vana sepp läts tarõ mano ja selet seo lugu kõik ar, mis sääl oll, et üts oll Joosu valla Valtõr, tõõne oll üts Peri herr. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Herr, kes parajaste jahi pääle minemäh oll, johtu nägevät. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Herr kullõs, kullõs, läts süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr käü patsiireh oma perrega aiah, püss kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr lask kaasõ päält kanguta ja löüse et siäl seeh selge kuld raha oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Herr lask tõlla kinniq pitäq ni tekk jutto: http://seto.ee/category/jutuq/
Herr läts kodo ja oll hää miil, et Luu-Ivvanist vallale sai. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- Herr lätt, and tohtri puul tähe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr nakas' uur'ma, et sa vaest peiq vigurit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr nakka-as inämb takah ajama, et noq om timä ullitamine otsas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr ol'l kuuõ päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr olnu kuulu vanarahva suust: kes ussikuninga krooni kätte saap, ärä keedap ja ärä süüp, sii saavat kõik saladused teeda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Herr pan'd' üte talli vahtma, a tõõsõ pand ussõ mano viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr pand kübärä linnupoigega ahjomulku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Herr prouaga väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr saat mõtsavahi, keel' ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr sei, es sülgäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr sei tuud lindu ja and proualõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr sõit' umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr sõit, niq tsuskas pää vällä, et vaija kaia, kia sõit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr tul’l’ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr tunds? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Herr tundsõ arr, et raha üts vana-aoline selge ja puhas kuld om, ja ta naas mõtsavahi käest perrä nõudma, kost ta raha om saanu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Herr võt’t timä käsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr ynnõ lähembähe, tahtsõ väist käest arq visata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herrä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Herräkene istõ ka hobõsõlõ sälgä ja ratsut mõtsa, et siält ka hinele vanaolist kulda saia, Niipia kui herr mõtsa sai ja toolõ kottalõ sai, siss käras ka mahalastu kuusõ alt mitusada musta meest üles, kes herräkese siälsamah kõigõ hobõsõga kokko pitsidi, nõnatubakuss tei. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Herräl jalq katssada ruublit lõpnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl jal 400 ruublit lõppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl joq miil haigõ, et timä naas'el es olõq viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl kah kimmäs usk käeh: jaama oroh om raha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Herräl läts süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl noq puudus! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl olliq kõik lehmäq vereväq, üts ol’l õnnõ kirriv, “Annaq kirriv lehm!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl oll süa väega täüs ja saat tedä mõtsa karo jahilõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Herräl olnu süä täüs, et kõik lehmä umma är süüdü ja taht[is] Luu-Ivvanit är tappa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Herräl süä täüs, et kolmsada ruublit rahha ja määntse häü mullõ tekk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl tuu häbü kaq, et mis las'k' arq viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Herrä, lubakõ, ma ka aja üte jutusõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl varastõdi kat’s hobõst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräl väega hing täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herrä muidogi lääi õdagite pia magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herrä pääle väega pahanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräq ku leiq topsõ kokko, tä lei topsi katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräq lääväq lavva taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herräq ütliq, et ei olõ midägi, nakka ajama, kiä sõna ütles vasta, tuul sada ruublit massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herrä tütreq lääki-is pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr ütel Luu-Ivvanilõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Herr ütel kutsarile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr ütel, ma joht usui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Herr ütel’, et tood tahtuiq joht väega andaq, a noq laadna, arq kaq anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herr üt’les kut’s’arile, et pidäge kin’niq, ma lää puhma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes herr üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes miis hommogult üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes poiss üles, kaes, lindas üts pardsikõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes soendus ülest, kaes olõi kedägi koh, ku soe nahk ynnõ jalutsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes üles, “Kos lännü? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heränes üles, kaes siug latsõ man, suur pikk siug. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heräsi huss üles, nakas' takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heräsi ma jälle üles ja soo uni tähendäs, et rahu leping tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heräsi miis üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heräsi üles nimäq, et vaia min’nä liina söögi perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Herät' mõlõmbaq veleq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Her’neterä om Krystusõ silmäterä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Her’nit jal upõga ja kap`s’tidega kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Her’nit om patt varastaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Heveliusõ raamadu "Selenographia" (Gdansk, 1647) edekaas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Hevesi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Põh'a- Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Hevesi maakunnan Mátra mägestikun om Ungari kõgõ korgõmb tipp Kékes (1014 miitret). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Hietaniemi mereviir suvõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Hiideti kolmas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiideti tõõnõ pakk vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiideti üts pakk vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Hiidet’i ris’tikene ette, ni ol’l rüäalostus peet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidikene om nigu maar’apäävä puul’pühä, üt’s nätäl’ ettepuulõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidikesest maar’apäevä nätäl’, üt’te päivä puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidiq latsõq järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Hiidlaisil-saarlaisil om Soomõ turg takan ja hobõsõ piät olõma madala: väikese suumlasõ kah julgusõ sälgä ronni.» http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
“Hiidäqke no me kaq magama!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hiidäq noq muq põllu pääle kaq ristiviigaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäq silmä ELDIA ilma! http://www.eldia-project.org/index.php/vr?catid=2013&id=183:subscribe-eldia-newsletter
Hiidäq tuu merde, saa sild. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs' jalq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs Iljä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs Iljä sinnäq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs tuu vaenõ maasenitsa õdagu magama, magasi säitse nädälit arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs tä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs’ sängü pääle magama, niq tuu poiss tapsõ timä sinnäq arqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiidäs’ vanapakan puhkama ja näq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiilgõaol võtt' riik hindä ala suurõ jao Lõunõhummogu- Õuruupast , Lähküst-Hummogumaast nink Põh'a- Afrikast , küündüden Gibraltari väinäst Kaspia mere ja Pärsiä lahõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Osmann%C3%B5_riik
Hiilse sõs tassakõisi ligembäle ja – oh imeht! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Hiina Rahvavabariik ( hiina keelen : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_Rahvavabariik
Hiina Rahvavabariik (lühembält Hiina RV ), midä mõnikõrd kutsutas Kommunistligus Hiinas vai lihtsähe Hiinas ja miä kontroll maisõmaa-Hiinat, Hong Kongi (aastagast 1997) ja Aomeni (aastagast 1999); https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina
Hiina Vabariik ( hiina keelen 中華民國 (Zhōnghuá Mínguó)) om riik Hummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_Vabariik
Hiina Vabariik , midä sakõstõ kutsutas ka Taivanis ja miä kontroll Taivani, Penghu, Kinmeni ja Matsu saart. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina
Hiina ja India omma väega kipõ huuga edenemä naanu. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Hiina jäägiteorem om kirän ku märk (ülesannõq) hiina matõmaatiku Sun Tzu teossõn Suan Ching, miä om perit kas 3., 4. vai 5. aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Hiina keele all mõtõldas inämbüisi ammõtlist kiilt, midä Hiina Rahvavabariigin nimitedäs putonghua . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_kiil
Hiina keelen kutsutas tuud "Huo Yao" (火药 lihtsüstet, 火藥 tradits'oonilinõ), ja tuu om üts Vana-Hiina neläst suurõst vällämärgütüsest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCss%C3%A4ruuh
Hiina kiil (漢語 hànyǔ vai 中文 zhōngwén ) om hiina-tiibedi kiilkunna kiil, midä kõnõlõs päält 1,3 miljardi inemise päämidselt Hiina Rahvavabariigin , Taiwanin , Singapurin (nain main om taa ammõtlik kiil), Malaisian , Indoneesiän ja muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_kiil
Hiina kodosõda oll' sõda Kuomintangi (Hiina Natsionalistligu Partei) ja Hiina Kommunistligu Partei juhituisi väki vaihõl aastagil 1927-1936. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_kodos%C3%B5da
Hiina müür ( hiina keelen : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_m%C3%BC%C3%BCr
Hiinan, Lõuna-Ameerigan ja muial. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Hiina vai Hiinamaa ( hiina keelen 中國 (Zhōngguó)) om maa Hummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina
Hiiomaa hummogu- ja lõunahummoguveere lähken om umbõs 200 saart, kõgõ suurõmb om Kassari (19,3 km2). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Hiio maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Hiiomaa rajuun nimetedi ümbre Hiio maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiio_maakund
Hiiomaa om suurudsõlt tõnõ saar Eestin perän Saarõmaad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Hiiomaa üten väikeisi saariga timä ümbre kuulus Hiio maakunda ja aoluulidsõ Läänemaa ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Hiir ( Mus ) om näriliisi seltsi ( Rodentia ) hiirlaisi sugukunda ( Muridae ) kuuluv eläjide pereh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiir
Hiirekene higi kirvõst. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Hiirelaul.(Lastõlaul). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Hiirelõksi tulli puuti õkva inne jõulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kerg.htm
Hiir metsa Sangaste KOS SA SÕIDAD HIIREKENE, tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Hiiro_ks keelilä kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Hiir tsihit´ nulga alta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/44.html
Hiir, varblanõ ja kesväterä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiisi olõi kuulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit' risti pääle jalq lätsiq pakku, et virp-värp seeh, sai tälle tuu kaab kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit' tuu räti kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit' tuu soelõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit Jummal’ kübärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitkeq ynnõ kohe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit kõ inne vanõmb veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit risti ette, et no ma saa küllä kikka helü pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit risti ette, et no saa õks hobõsõ süütjide mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitsi ma sinnä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitsi nimäq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitsiq mõlõmbaq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitsiq nimäq magama, tulliq hommogult üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit timä hindä merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit toolõ kaq sõlmõ ette: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit tõõsõ klaasiga, tulõ ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit tõõsõlõ hääd sõnna, - “Oh mis, tulõq pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitä ynnõ õdagu magama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitü arq, et mis noq saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitü-kui midägi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitü kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiitüq arq, et noq om ello tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ Jummal’ kindaq kaq joq tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ hauda hüdseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ hobõsõ mõtsa, “Kahruq ja soeq, tulgõ külge!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ huulitsa pääle maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ koti maaha ja läts kerigu mano tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ läbi aknõ vällä tuu käe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ maahha, jalqkiq meri ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ nynaräti maahha, sai meri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ paponaha perse ala jaq naas’ latsõlõ rinda andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ peremehele ede pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ poiss toolõ kaq viil suurõmba püssäroho tunglõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ risti ette, et no saa ma õks jo rahva mano, piniq haukvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ risti ette, niq kaes, puu sais, niidse kaadsaq ja üts oss oll risti puu küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ risti ette, niq miis kaq kattõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ susi imälamba tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ sõlmõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ sõlmõ ette, niq rõivit alla ei saa laskõqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Hiit’ timä nurmõ pääle kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ tsäärägu merde, läts jalq kõo ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiit’ vitsaraaksõ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"H?i, kroonumies, mis massu sa mu k?est n?vvat?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Hilda kitt ka Tarto liina, kohe tä päält Kanepi kuuli umblõmist opma läts’. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Hilda kõnõlõs, et täl omma elon piaaigu kõik umblõmisõ häste vällä tulnu. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Hildal tull’ inne suurt juubõlit mõtõ, et vaia om uma elolugu luulõvormin kirja panda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hilda mälestüse nakkasõ pääle kavvõmb aigu tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hilda oll’ iks pidolidsõ kleidi umblõja. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Hildämbki om NH egäl vyimalusõl umma latsõpõlvõkodo külästänuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Hildäs olõ' jäänu' küll! http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hilibe Ol'oksa naane an'd' mullõ katõsakümmend kopkat, ai mul ol'l' imeh [liiga väike tasu]. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Hiline om hobõnõ, takan taline om regi, kökäts pääl om miis ja nökäts käen om piitsk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hillary Edmund (Sir Edmund Percival Hillary, 1919-2008) oll' Vahtsõ Meremaa mägironija. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hillary_Edmund
Hilli ja Maie tegevä uma elo Piigastõ pansionaadin huvitavambas tuuga, et käävä välän jalotaman. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Hillokõistõ oll imäle kaq kynõlnu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hillä härä vidävä, tassa talo' elävä. http://www.setomaa.ee/
Hillökõisi lääd, kavvõndõhõje saad. http://www.setomaa.ee/
Hilpu-halpu inemise mõõdipuu, pikk mõts, helle mõts, üle ilma koolimõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
Hil’l’okõistõ sõidõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Himaalaja om Aasia mägestik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Himaalaja
Himmastõ algkooli latsõ olli valmis tennü puugi ja tõiva tuu lava pääle. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Himmastõ järvest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Hindaja' olli': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Hindaja vali ja hindamisõ mass kinni kaibja. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Hindaja’ (söögi- ja joogimaitsja’) andva’ uma helü, a tuu iist tulõ massa’: sõir ja piirak 2 €, leib 1 €, hans´a 4 €, ol’ ja vein 3 €. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Hindajidõ kogo, kon olli’ Urmas Kalla Võro instituudist, Timmi Eve Võro latsiraamadukogost ja Kirchi Kerli Talna ülikoolist, märkse vällä, et hinnatas nii võro keele puhast välläütlemist ku elävät ettelugõmist. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Hindajidõ kogon olli Võro latsiraamadukogo juhataja Laanpere Helle, Kreutzwaldi-kooli oppaja Linnamäe Helena ja Haani kooli opilanõ Tootsi Johann-Kristjan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Hindajidõ kogo tege uma otsussõ novvembri alostusõs ja osavõtjit tennätäs ja parõmba saava avvuhinna 18. novvembril Võrol. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Hindajidõ meelest om hää mõtõ tuu, et tsirku saa kübäräga tetä mehes ja rätiga naasõs. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Hindajil tull’ mõtõ seod tsirku pruuki hää võro keele oppaja tunnustamisõs. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Hindaminõ käü nellä vannusõrühmä perrä: latsiaid-I kl, II-IV kl, V-IX kl, X-XII kl. Ku […] http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Hindamiskogo meelest tull’ kõgõ parõmbalõ vällä Kääpä põhikooli tükk «Varõsõlõ valu, harakalõ haigus – mi lats olku terve». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hindamiskogo sõklmise perrä olli vannusõrühmi kaupa kõgõparemba: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hindamistargol om õigus jättä’ avvuhind vällä andmalda’, ku olõ-õi s´ood kõrda täüdet. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Hindamisõs om saadõt esisugumaidsi asjo. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Hind 6 eurot. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/78-saunamesi
Hinde üts osa om eski tunnih hindä üllehpidämine. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Hind kimmähe – massinatüü om eski mitmit kõrdo odavamb ku käsitüü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Hind om korgõmb, ku minevä aasta (sõs masti mustigakilost kõgõ inämb 35 kruuni ehk 2.24 eurot). http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Hindrik Needo tõõnõ naane elas veel parhillaki Pulli Kimba taloh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Hindsa külä tul’l jal mano, et ei tohiq säädäq, et mi ei lasõq säädäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hinduismin , budismin ja džainismin om jooga mõistõq köüdet meditiirmisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jooga
Hinduismin tähendäs tä viil ütte kuvvõst ortodokssõst filosoofiakuulkunnast nink ka tsihti, midä tuu kuulkund om hindäle säädnü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jooga
Hinduismi perrä kihästäseq kõgõvägevämbä jumala kolmõ kosmilist funkts'uuni (luumist, alalõhoitmist ja häötämist) luuja Brahmā , alalõhoitja Višnu ja häötäjä Šiva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trimurti
Hinduismi või pitäq ka uskõ kogos, tuuperäst et tä sisaldas esisugutsit arvosaamiisi jumalast ja lunastusõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hinduism
Hinduism om Indian levinü usk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hinduism
Hinduism om tihedähe köüdet India kultuuri , aoluu ja elolaadiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hinduism
Hinduism om üts kõgõ vanõmb maailma usk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hinduism
Hinduistiq ommaq hariligult väljarändäjäq Surinamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Hinduistõ om üle ilma üts miljard. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hinduism
Hindustani puulsaar vai Hindustan vai India puulsaar om puulsaar Õuraasia lõunõjaon Lõunõ- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hindustani_puulsaar
Hindustani puulsaarõst lõunõn om Sri Lanka saar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hindustani_puulsaar
Hindäehitet trull` sõkkas neli virgõst kõvõmbas ja laembas, takan juusk egä virkse pääl neli seemendit, kohe vili tulõ tuulõga külviku tõsõst poolõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Hindä jaos keelä-äs kiä võssu rako kuna ynnõ tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hindä kalduvuisi perrä tahtnu tä külh parõmba meelega klassikalist keeletiidüst op'ma naata, a uma jumalapelgligu esä ja häätegejä Oetteli suuvõ tähele pandõn valisi tä usutiidüse, miä peränpoolõ tälle hindäle kah miildümä naas'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hindäle kasvatas Jaana ütte kimmäst sorti – Cindel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Hindäle mõnõ liitri mustikit vabarnidõga segi olõ õks saanu, a suurt saaki ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Hindäle saa soetada karjamärsi üten moonaga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Hindäle sai edimält tettüs väikeisi asjo: pinikuut hoovi pääle, kaosalvõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hindäl kirvõs käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hindäl miis mitu aastakka joq arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hindäl naane ja latse kotoh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Hindäl om sääne aig, kos kõik’ huvitas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Hindäl sul viil peret ei olõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Hindä meelest om õgaüts' hüä, tõõsõ meelest massa-ai' sitaga' pirrutukandki'. http://www.setomaa.ee/
Hindä meelest saa tä latsiga peris häste läbi.«Ku inemine armastas umma tüüd, sõs tä oppas ka tuud häste,» kõnõlõs Tarmo kotsilõ Antsla kooli oppaja Rebäse Liivia, kiä kõrrald’ suvõl Tarmo man uma kooli latsilõ puutüüoppusõ: üte päävä MTÜ NogoKüla Teabe- ja Töötoad kunstilaagrist. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Hindäperi Riike Ütisüs ( HRÜ ) (vinne keelen Содружество Независимых Государств ) om riike ütisüs, kohe kuulussõq osaq riigiq, miä umal aol olliq Nõvvokogo Liido liidovabariigiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hind%C3%A4peri_Riike_%C3%9Ctis%C3%BCs
Hindäperi riigiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
«Hindä perre lavva pääle saa mihklipääväs uma lambaliha, a laada pääl möövä seokõrd tõsõ,» ütles Võromaa talopidäjide liidu juht, põllumiis ja lambakasvataja Rosenbergi Ivar, kelle kodokülän Urvastõ kihlkunnan Sulbin tulõ seo puulpäävä joba 11. kõrda mihklilaat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Hindä proovilõpandjit oll’ 13 koolist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hindästmõista kuulus nii tähtsä kotussõ manuq ka ümbruskonna kygõ suurõmb suu: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Hindätiidmise avvohinna ja vahtsõ tüküga «Massu massmise mass» Kagu-Eesti maatiatripääväle päsemise iist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Hindä tulõviguplaani? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Hindä vahel kynõlasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hindävolidsõq maaq ja meretagodsõq piirkunnaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_Samoa
Hindävolidsõq maaq ja piirkunnaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aasia
Hinge jago oll nelä sööjä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hingemälehtuspääväq ommaq: sügüse mitros’k’ ja kats raadovitsa: üts maasenitsanädäli puulpäävä, tõõnõ nätäl’ pääle lihavyytõ, tuu puulpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hinge pääl om inspektril võssu kasunu vana kalmuaid Kõllõstõ vallan Piigastõ külän. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Hingiaig om rassõ kanda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Hingikuu tulõ muutlik! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/nove.htm
Hingi päält läts õga talo poolt ragoja kaq üts vai katõ hinge pääle üts, nigu kokko oll kynõld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hingits petrolilambikõnõ lavva pääl,/ vanaimä iksõ takan sääl”. http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Hingli käü hingegaq kolmkümmend üüdpäivä põrgut pite, 10 üüdpäivä taivast pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hingliq tapliq taivah, niq pilvi pääl, niq maa pääl kumbkiq kummalõ võitu es annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hingämine ja nägemine kaonu, jala viil liiku ja tä jõudsõ kavvõmbahe hüpädä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Hingäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hinna jäivä 125-200 euro kanti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hinnapakmisõ saamisõs ümbrepandmistüü ligilähküdse hinna ja tähtaoga pallõmiq teil ärq täütäq alamban ollõv vorm vai saataq kiri aadrõsi pääle lingua@lingua.ee . http://www.lingua.ee/vr/hinnakusumine/
Hinnati võro keele välläütlemist, mõistmist kullõjat üten haarda’ ja kimmäst olõkit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Hinnat olliq virgaq näioq, kiä kõikaig midägi teiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Hinne käümise ja olõmisõ jaos jäteti jälq otsasaan'a palgõl üle katõ palgi õks ütel palgil otsaq pikembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hinne ol'l Pankovitsa kerk väega illos. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Hinnäst kirja panda pallõmi vähämbält 7. juunis. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Hinnäst lämmistä saa näütüses Orava rahvatandsjidõga üten karõldõn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Hinnäst põhja juvva om kah maal lihtsa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Hinnäst uhkõs pitäq tä es mõistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Hinnäst viil nii väega es olõ, a naist kõ pitsiteti üüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hinokate näütäse pääle ehitüse-asju viil savvusannaga köüdet käsitüükaupa Võromaalt. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Hino talo savvusanna keresse tekk peremiis Kalve Toomas viis aastakka tagasi esi, kuiki es olõ säänest tüüd inne tennü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Hinrikusõ Henrikut (17) kiteti eräpreemiäga huugsa mängu iist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Hin’dä vaihhõl iks kynõli, et tsäästri, tsäästri, et sysarõ olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hin’gel’ üt’les täl’le, et sa olt täämbä jo es’ki verevä härä arq söönüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hin’glikene lät’s maja lae pääle üles, koh tä ol’l, küs’se, midäs sa röögideq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hin’gli lei täl käe mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hin’gli tul’liq vasta lauldõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hipp Saar (Osola Põhikuul) 54 p 2. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Hippokrates ( kreeka keelen Ἱπποκράτης, u. 460 i.m.a. – u. 370 i.m.a ) oll' Vana-Kreeka tohtri , üts kõgõ välläpaistvamb tegeläne meditsiini aoluun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hippokrates
Hirmsamp oll' tuu, et arvati, et ega iks sõast suurõ Vinnemaaga midägi vällä ei tulõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Hirmsa surmaja vigurist naati õks aigupite märkämä, et kiäki tedä nätteh ei piä sõnna lausma, olgu täll missugunõ nägo vai tego taht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hirmsa vihaga karanu ta põdõjalõ inimisele mano, murrõlnu tedä egalt puolt pauknalla, ja jätnü sis puol kuolult maha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hirmu es ole täl näist tühest mitte sukuki, ehk küll tondi kõiksugumatsi tempe ja tükke teiva, nii et tõne, kes mitte hirmuotsja sugune ei oles ollu, hirmu peräst kas vai maa ala oles vajunu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuga ja ka haledusega kaije nooremb käle päält, kuis soend, kui susi kunagi mõtsa läts, lapilde perrä vahtih rüa nurme poole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hirmu ma es tunnõ, nakas’ hoobis hää ja kerge tunnõ – et näet, nä tulliva meid kaema ja hinnäst kah näütämä, et mi näid es unõhtanu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Hirmuotsja es ole nii pallu varandust viil kossegi kõrraga kuun nännu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja jäi iks hirmuotsjas. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja kai tonti pääst jaluni imestusega läbi ja ütel: http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsjal oll nüid peris kitsas käen, kas jää vai lake taiva ala üümajale, tõist päävarju kossegi ligilähikesen es ole pääle tähendedu mõisa. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsjal oll peris hää miil selle üle, mis teomiis kõnel. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja nakas nüid nõudma, et kui na joba nii kaua siin paigal om elanu, sis näil kah iks hää varandus om paigale pantu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja näi, et nüid paras aig olli oma tüüd pääle nakata. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja oll egäl puul nõnamiis, nii kah kaarte mängmise man. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja tei, mis kästi. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja vahtse egäl puul tondele järgi, nii et na midagi ei saa tetä ilma tima nägemäta. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmuotsja võis nüid taaga tetä, mis ta esiki tahtse. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hirmutagu-ui paabat tühäga, paaba om tedä nännü. http://www.setomaa.ee/
Hirmu täüs plaan om – Võroh om rahvast veidü ja kaubandust pall’o. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Hirmu värinaga näkk vaga, proosta käle koledat luku päält, kes jo inne teda rüa mano oll joudnu, nink veri-toorest liha nahka pand, ja tõõsele ka pakk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hirohito (裕仁) (1901–1989) oll' Jaapani 124. keisri, kiä valits' 1926–1989. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hirohito
Hirsama hingämist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsama hirmsahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamal helü suurõp. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamallõ hel´otõllõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamallõ pää-hirm: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamast hüä hebo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamast vilä heitjä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsama sälgä heit´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsamat hingämmä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam helläste kõnõli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam hillä kõnõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam kogone koolõs! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam kummaldõ koolõs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam maast hel´otõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam piipo pitsit´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam tsiirat´ tsigaret. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsam õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Hirsil võeti panti üteq otsaq üles saan'a pääleq, tõõsõq otsaq jäiq mahaq maa pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hispaania Kuningriik ( hispaania keelen Reino de España ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hispaania
Hispaania kodosõda toimu 17. hainakuu pääväst 1936 1. mahlakuu pääväni 1939 Tõsõn Hispaania Vabariigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hispaania_kodos%C3%B5da
Hispaania kuningaperrest, tõisist tähtsist õuruuplaisist ja lihtsist inemiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vel%C3%A1zqueze_Diego
Hispaania mustlaisi muusiga om köüdet flamenco’ga, minkalõ nääq ommaq alosõ pandnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Hispaanlasõq naksiq Venezuelat kolonisiirmä 1522. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Hitleri Adolf ( Adolf Hitler ) sündü 20. mahlakuu pääväl 1889 Austrian ja tä oll` Śaksamaa poliitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Hitleri Adolf kuuli 30. mahlakuu pääväl 1945 Berliinin hindä käe läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Hitleri Adolf oll` karismaatilinõ miis ja tä valitsusao korgpunktil oll` suuremb osa Õuruupast timä kontrolli all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Hitleri Adolf om kirotanuq mälehtüisiraamadu „Mein Kampf“ („Muq võitlus“) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Hitleri Adolf om op`nuq algkoolin ja sis Linzin reaalkoolin kon tedä mõodiq Poetschi Leopoldi antisemiitliguq kaehtusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
"Hius nii pikäst kui hobõsõ hand." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Hiust lõigate kolm kõrd säädüsest* raudõga'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Hiusõ' visatas kõgõ talle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Hiusõ lät’siq kyik’ pää päält maahha ka väega ol’l jälle täl tuu tõbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hiusõq, habõnaq ja muuq ihokarvaq kasusõq, nii ku kõik sarvluu sarnadsõq kasvoq inemiisi ja eläjide man, jälq, kui näid lühkeses lõigatas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
“Hm, hm, mis siih inemise hais tarõh om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hm, hm, mis siih ristiinemise hais tarõh om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hm, hm, siih om ristiinemise hais! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hm, inemiseq ommaq ulliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hm, tuu um säänesama küsümüs, et määne um su lemmikraamat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ho Chi Minh ( vietnami keelen Thành phố Hồ Chí Minh) om suurusõ poolõst tõõnõ liin Vietnamin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
Hobene ei lase muido päitsit pähä ajada, kui istu sälgä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Hobene ei ole jõudnu vedädä kah. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Hobesele ei saa muidu päitsid pähä, kui istu sälgä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Hobesetüünätäl Pokumaal – täämbä hummogu nakass pihta Täämbä hummogust 28. juulini nakass Pokumaal pihta hobusetüünätal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Hobestevahi ütelnüvä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Hobosit kaq vaeldõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobune kadunud Puhja OL’LI MA ESÄ KODUNA, ol’li ma emä koduna, üüse ol’lu, päivä kal’lu – üüse ol’lu eitsinagi, päiva kal’lu karjanagi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Hobune varastatud Kambja OL’LI MINA TIL’LE TEOPOISSI, üüse pessi mõisa rehe, päivä künni mõõdumaad. panni mina obu süüma, suitse panni suu alla, päitse panni pää alla, jala-katte kannu otsa. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Hobysokari ka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hobõnõ aimas kõikõ õks ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hobõnõ es jõvva inämp vitä [vedada]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Hobõnõ läts ilustõ minemä ja matusõ peeti viisiperäst ärä. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Hobõnõ oll saisnu rehe all ja püürnü nõna üle tarõussõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hobõnõ olnu nii kavva kõva, ku miis tedä oll hindä käeh pidanü. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hobõnõ om muido vaiki, a ku täl kostaq tulõ, sys laul timä kah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Hobõsil om sääne elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõstki ei olõ iih, a kellele putus külge, tuu purust, kellele haard hyngu, tuu maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõst kiä vankriga lauta sisse aja-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hobõst olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõst pandas ette. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hobõstõga sõidõtas üle ja nii saa tä arq hukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõstõga tohei nurmõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõstõ vorstivabrikudõ viimine oll` kygõ põlõtumb tüü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Hobõsõ aastak võissi tulla parõmb Eesti umalõ hobõsõlõ Tsooru miis Jõela Jarek uma viie eesti tõugu hobõsõga. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Hobõsõ aeti tulõst läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ ai kül’lä, syss lät’si es’ jalaga jär’ve viir’de. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ-elläi kutsutaski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ ettepandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hobõsõga käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõga kõik veeti ja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Hobõsõ jalakõsõq olliq joq põlvini veritseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hobõsõ kõrvah." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ las’k’ ar vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõl olliq kabjaq veritseq laudah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõl piät päitse kaq pääh olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõlõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõmiis om Kalev Raudsepp. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Hobõsõ olli katõl pool teed. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Hobõsõ panni puu külge kinni, tsirgu kleedkaga mano ja esi heitsi puhkama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Hobõsõ pidämises piät rahumiilne olõma ja aigu löüdmä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Hobõsõq kakiq hindä tallist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõq kakiq hindä vallalõ tallist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõq kakiq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ ravvutajat om seo ilma aigu rassõ löüdä Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Hobõsõ ravvutamine vanaajastaga õdagu [Hobuse rautamine vana-aasta õhtul] Vanast oli üts sepp ja too tegi kõgeviimätse tüüd, üts pühäpäiv ku äripäiv, üts hummog ku õdag, üts pühi ku pühäpäiv [ükskõik, kas pühapäev või äripäev, ükskõik, kas hommik või õhtu jne.]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Hobõsõst sai susi ja pan'd ullilõ velele takah 82 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Hobõsõst sai susi ja pan’d ullilõ velele takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ säläst ol'l tulnuq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõsõit suuvjilõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Hobõsõ travõldasõ küll kõvastõ, aga nõid kikkaga kihotas viil kõvõmbidi, nii et vahemaad inämb suurt midä ei olõki. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Hobõsõvahilõ masti 10 nakla leibä õga hobõsõ päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõvahti olõi inämb vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõvah’t jäi üt’sinda öüd’si mano, toolõ viidi peräst kumpekke ja viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõvarast miist peeti ausastõ pulman, sest ta pääste pruudi är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Hobõsõ võtt ka hindäle kõ paremba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsõ üle pandas Jürile jüripääväl künnel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hobõsü lät’siq pakku ja päs’si Ivvan’ ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hod'otäheq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marss
Hod'otähti mõõdiq vastasõq ütstõõsõlõ, a kavvusõq Pääväst vasta-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4v%C3%A4s%C3%BCstem
“Hoh, kälüsk, väsünü olõ, läki kodo.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoia mu kaarakõisi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoia nika peo pääl, ku andma nakat, niq võta peo päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoia selle iist! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Hoiati, nigu pidi, et sais, muido lasõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Hoia õks tad sumkat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoidke, et ti nii ei ütle; sääl takah tule väega pallo, kunigas ja sõavägi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Hoidmetsa Ilme: http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Hoidmetsa Ilme om saisukotussõl, õt ku latsõga võro keeleh kõnõlõda sõs tuu tähenda-ai tuud, õt lats kooli minneh kiräkiilt selges saa-ai. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Hoit' temmä sinnä saata ja ravit's'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoitku minno nii uhkõ kätte saamast kes nahka nilg ja nii vaesi kätte kes silmä terä kah ärq süü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kala
Hoitmise vägi. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Hoitnu väikest last üsän. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hoit timä nuq käeq ka käeh kõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoit tuud pojakõist päävä, kats, noq õks vaija minnäq vällä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoituminõ (U.Kalla) 4. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Hoitunu alalõ aost aigu imält tütrele antu söögitegemise kombõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Hoitva kellegi poolõ ja egä kõrd olõ-i tuu hädäholõja. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Hoiõq, hoiõq nigu latsõkõist, a kai, et lats es lää sukugi edesi, kimmämbäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoiõtas ehitüsmatõrjaali puiõ krooni all, a tuu tiht maa är ni ei lasõ puiõl küländ hapasnikku saia. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
“Hoiõti ka ilostõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hoiõti külq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hojost saa-ai karapinni, susi om, nii mõtsa kaes. http://www.setomaa.ee/
Ho, kälüsk siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hollandi Kuningriik ( hollandi keelen Koninkrijk der Nederlanden ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Holland
Hollandi kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 22 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hollandi_kiil
Hollandi kiilt kõnõldas päält Hollandi , Belgiän , Surinamen , Arubal , Hollandi Antillel , a peris pall'o ka Indoneesiän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hollandi_kiil
Hollandi mäss (1568–1609) oll' osalidsõlt kõrdalännüq Madalmaiõ säitsmetõistkümne provindsi mäss Hispaania impeeriumi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hollandi_m%C3%A4ss
Hollandi pindala om 41 864 km² ja rahvaarv taa man 16,2 miljonni inemist. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Holland oll' ka tunnõt uma vaba usopoliitiga poolõst, tuuperäst tulliq sinnä nuuq, kedä takan kiusati. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
14.30 – Hollo Agu. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Hollo Agu ütel’, et timä pand’ veski käümä vana Kütioro veskimehe, 99aastadsõ Zupsmanni Ale oppusõ, mitte «spiikikiilse» paprõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Holokaust (kreeka keelen holokauston, 'tävvelidselt ohvõrdõt'; heebrea keelen השואה HaSho'a, 'hädä') oll' Tõsõ ilmasõa aigu S'aksamaa puult juutõ vasta toimõ pant genotsiid . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Holokaust
Holstast juosk uja orgo, tuo juosk sis orgo pitteh ja um piirih Rõugu ja Vahtsõlijna vaihõl, ala oza puol um jo kõik org Vahtsõlijna jaoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Holtsi Leila loomingu kotsile om lukõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Holtsi Leila nakas kirotama jo koolih kävven, ku tä edimädseq luulõtusõq kirja pand’. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Holtsi Leila sündü 14. elokuu pääväl 1981 (14.08.81). http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Home › Ajotsõõr › Kalendrilaulu › Suvi › 1. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/19/1-suvi-toie-sukapaari/
Home › Ajotsõõr › Kalendrilaulu › Süküs › 14. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/14-lisamaterjale-sangastest/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Lõuna › 4. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/29/4/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Lõuna › x. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/x/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Lõuna › xx. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/28/xx-4/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Ommugu › 11. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/20/11/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Õdagu › 8. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/7-ei-mina-tohi-kodu-minna/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Õdagu › __K e s_k o d u s_o o t a b? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/__/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Õdagu › x. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/x-2/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Õdagu › xx. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/xx/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Üü › 3. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/3-eitsi-eitsi-hella-velle/
Home › Ajotsõõr › Pääväst päivä › Üü › __Õ i t s i l e! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/__o-i-t-s-i-l-e__/
Home › Ilmatsõõr › Tsõõrist tsõõri › Katõkõnõga mängu › 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/sata-vihma-saa-maata/
Homeros ( kreeka keelen Ὅμηρος, u. 8. aastagasada i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Homeros
Homingu nelä pääl, lõunõaigo katõ pääl, õdangu kolmõ pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Hommogu ai tsurakõsõ varra üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu jalq kaditõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu jalq kerik valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu kobõ käegaq ümbretsyyri, hämmäs' kastõgaq kässi niq jalgu niq silmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult anti tälle süvväq häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult kai, ku herr üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult kuningatütär tuu uma kolq habõnakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult kut's' pernaane tütärt, et Ir'o, tulõ üles ja nakka katõ ravvaga tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult lätsiq tarrõ, kynõliq rikkalõ mehele arq, et niimuudu ol’l üüse asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult läts jalq edesi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult mõs’k’ suu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult naane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult peremiis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult tul'l üles, niq jalq läts kütmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult tul’l sandikõnõ üles, niq läts umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult tõistõ tsirguq tänitäseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult ülti, et minge noq kor’akõq luuq-kundiq ynnõ kokku, et õga jumala üü sei inemise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogult ütles rikas miis: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu lätsiq kaema, syss seebil olliq hambajäleq pääl, pangipõhjaq muta täüs jaq kummalõ ja rõivaq olliq kaq kyik arq pulgõndõduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu läts keisri kõõ syjaga joq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu lätt Pankjavitsa mõisa viinavuur möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu lätt jänesega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu mindäs varra minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu minti kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogunõ ja õdagunõ aotäht om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu olõqki-i Hobrot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu polguh selet', et nii jaq nii üüse ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogupuult iks peet’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu ristitäs vesi, õdagu lääväq püüdjäq järve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogust sai niq ütles, et toogõq noq muq kanakõnõ kaq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogust õdaguniq helü maahha jääki-is, kõõ tänidiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu toorosk lätt, et noq soo kosilasõ luuq kaq ynnõ kor'ada kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogutsõh üüh andas nuilõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu tulõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu ütel’ latsõlõ, et maq lää mõtsa, näütä sullõ as’akõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommogu ütles velele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommongu poolse järve perve seest keep üts läte vulinalla vällä, - õkva lätte kottal perve seen, olevat mitu pütü täüt kulda ja hobõhõt, mida Roodsi Kuningas, Venelase eest paeteh, sinnä olevat käknü.. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Hommugu enne, kui kari lääb. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Hommugu kaema - ärägi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Hommuk es ole enamp kaugel; hirmuotsjal tull viil natukese aiga ütsinda istu, sis tulliva kah tõse ristiinimese sinna. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Hommukuspoolõ käü nellä jala pääl, lõunapoolõ katõ jala pääl ja õdagu kolmõ jala pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
“Hommõl hommogu tulõ mu mano, ei kostiga, ei kostilda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hommõl jalq lää kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Homset õdagut alostas Kalla Urmas loenguga mõtsast ja puiõst rahvalaulõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Honduras , ammõtlidsõlt Hondurasõ Vabariik , om Kesk-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Honduras
Hondurasõ pääliin om Tegucigalpa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Honduras
Hoobis hukan om asi lambaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Hoobis kõnõlõs pall'o telehvonniga vai saat e-kirju. http://www.els.ee/index.php?page=108
Hoobis nii tuu asi siski ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Hoobis tõistmuudu tundvaq inemiseq, kiä elässe kottapääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Hoobis tõnõ om henele selges tetä, kuis tsentneride viisi egäsugutsõid paprõid kiruta, et mõnõst fondist talueloga edesiminekis rahha saia. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Hoobis vanast laoti sannakeres maakivvest vai lubjakivvest üles, a puultõist aastagasata tagasi tulli ehitüste savikivi' ja keresse tegemisel naadi noid pruukma. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Hoo, kälüsk, kas kos’t’ma tulliq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoolits kraami kyik ja kuts’s veleq, velenaaseq ja uma mehe kaq küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoolõdu muruniitmine tege puiõ koorõlõ vika ja egäsugudsõ tõvõ saava vigalidsõ koorõ ala, kon nakkasõ kipõstõ edesi minemä. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Hoolõga om ütelidses tett näütüses võrokeelidse lugõmigu, aabidsa ja inämbüisi ka tiidüstekste vai naidõ võrokeelitside ümbrepannussidõ vai kokkovõttidõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Hoolõkodokotussõ iist masmisõs hariligult vanainemise pensionist ei avida. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Hoolõtus mindäs ka talvõl lumõ toukamisõ aol. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Hooma sis maits soelihha ja puri ka eloaig kitsi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Hoomat ynnõ olõõs, tuu ol’l Indsiamaal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoone ollu pal'lu ilusebe ku siin ilman ja kik kotus ollu kenep. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
- “Hoor, hatt, mis saq unõh näet? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hootakõnõ käsk, tahtminõ tõugas takast, poisikõnõ lätt ja lätt. http://www.setomaa.ee/
Hoo, vai Jummal’ an’d’! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hoovi pääl om maa-alone garaaž, kohe päses mulgust. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Hoovi pääl väegaq pal’lo eläjit, suuri härgi kyik moro täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
– Hopõn! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' iske hindä kärbläsest, käve kyik aknõq ja jakkuq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' ku tul'l, lei kolm pääd otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' sõrmusõlõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' tul'l, lei nelli pääd maaha, olliq nimäq jalq prii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' üles, ümbre rehe juuskma, nigu nukaq kolisõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' ütel' tälle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn' ütel Ivan Hatapojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ediq kui tõi kängäq kaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn es tii *9 vällägi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Hopõn iih, regi takah, miis seeh, ruusk käeh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hopõn jalguga ku pan’d ussõlõ, syss olli hukkaja kyik sällüle maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn jalq turnas’ vällä timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn joq opas’ nii, et kullõ perremees, asi om väega halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn jäi halvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn jäi keskmätsele pojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn jäi saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn karas' aho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn kisk’ kodo ja peremiis võt’t elo mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn käüi kiinih kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn künd´ üles. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Hopõn läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hopõn ma noq süü ar!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn müüdi maaha, a miis saadõti Siberihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn nakas’ kodo poolõ kiskma sutt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn, nüüd või süvvä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn oll väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn om kodoelläi , kinka saa ratsutaq ja tüüd tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hopõn om pääasi. http://setokunst.ee/seto-kunstide-ateljee/evar-riitsaar/
Hopõn opas`sis, et sa panõ hinnast haigõs, ku perremies nakas ette pandma. tõsõ hummogu ol`l` ka härg põhu pääl maah, tulõ õs ülesgi, a perremies kullõ õs tuost, muudgu haard sarvist härä üles ni pan`d` ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Hopõn opas’, et muud saai, sa mine aknõ ala jalotama, taga tarõ aknõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn pallõs kõva nõuga, et laskõ minno vallalõ, ku hädä tulõ, ma avita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn pand pakku 80 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Hopõn seeh pakõ ja kisõndõlõs, ku timmä naatas kinni võtma ja müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn sei. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Hopõn sei kah perve *5 pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Hopõn takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn tull, sei kõtutävve arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn vallalõ, esi tuhkõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn vastutas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn vastut’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn vastut’, et mis sa minost saat, luud saat, lihha ei saaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn vitä, kuurma iih, kuurma taga, hopõn vaihõl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Hopõn ynnõ jäi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütel, et inne süümä ar mingu, ku mõsõ mu jala arq ja mine tarõst vällä, et kaupmiis süvvä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütel, et karga ruttu sälgä ja piä kõvastõ kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütel jalq, et mõsõ mu jalaq arq, syss mine süümä, a süüki arq süügu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn ütles: mul ütskõik, regi ütles: talvõl um rassõ, rattaq ütleseq: suvõl um rassõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Hopõn ütles ullilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ an’d’ kolq nynarätti joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ iske hindä kulla kitsõst, syjamehe sandikõsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ jätetäss taahha Uibo värehti mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ kesk huulitsat ja es’ talla pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ ol’l ülnüq noorõmbalõ velele, et kaegõq tiq ette, teile või siih surm kaq saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ vidi rasõhhõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hopõn’ ütel “Murõhhaguiq midägiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Horezmist oll' perit matõmaatik ja tähetiidläne al-Horazmi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
Horezm oll' aoluulinõ piirkund ja muistinõ riik Kesk-Aasian Amudarja jõõ alambjoosul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
Horthy Miklós tekk' katsõ Ungarit sõast kavvõmbahe hoita, a timä asõmõlõ panti pupival'tsus iinotsan s'aksamiilse pääministre Szálasi Ferenciga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Horvaadikeelidse teksti näüdüs aastist 1000-1100. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaadi_kiil
Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastagast 1368. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaadi_kiil
Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastast 1200. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaadi_kiil
Horvaadikeeline tekstinäüdüs aastist 1380-1400. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaadi_kiil
Horvaadi kiil (horvaadi keelen: hrvatski jezik) om indoõuruupa kiili slaavi rühmä kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Horvaatian ni Bosnian ja Hertsegoviinan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaadi_kiil
Horvaatia Vabariik ( horvaadi keelen Republika Hrvatska ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horvaatia
“Hospadi, kas soost no midä saa!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hospodi, pamilui, Jummal’ avidaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hospodi pamilui!", a kuulja kuulõ-õs midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot' kohe taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hot pan kyik moonakõsõ kaq ussõ mano, ma ar varasta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot tän’täs ka, et ma olõ herr, tuust pangui tähele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot’ aho nulka lasknu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot’ kui hubisõs, habisõs, tagasi arq kaeguq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot’ laiva nyna sisse pangõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hot’ vaenõ talokõnõ om, minga rikas, tuuga armas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
H�rna Aarest, om veitkes m�tsiku tett�. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
Huang Xianfan (hiina keelen:黄現璠/黄现璠, 1899 – 1982) oll' Hiina aoluulanõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
Huang Xianfan sündü 13. märtekuu pääväl 1899 Qushi vallan Fusui külän Guangxi talon, oppõ Fusui köstre Qushi algkoolin 1911-1913, kreiskoolin 1914-1916, Fusui kreiskoolin 1917-1921, Nanning gümnaasiumin 1922-1926. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
Hugo Treffneri ja Miina Härma gümnaasium omma võimsa nime ja pikki traditsioonõga hää tasõmõga kooli. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Hugo kasvi külh üles Ida-Virumaal Mäetagusõl, a võro veri kisk tedä iks siiä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Huhmrõga takah minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Huhmrõlõ rõiva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Huhutama mõtsa pite ja tõisi kokku ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hukan om tuu tii kõiùaig olnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kira.htm
Hukas katstõist taldrikku arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hukka läts unemagaja, raisku … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Hukka sai 500 000 - 1 000 000 iraanlast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Hulga X alambhulkõ hulgas kutustas matõmaatikan säänest hulka, mink elonigõs ommaq kõik hulga X alambhulgaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk%C3%B5_hulk
Hulga X alambhulkõ hulka tähüstedäs vai 2 X . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk%C3%B5_hulk
Hulga eka alambhulka K kutustas hulga X alambhulkõ perres . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk%C3%B5_hulk
Hulga eloniguq vai elemendiq ommaq matõmaatikan nuuq as'aq (objektiq), minkast hulk kuun sais. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_elonik
Hulga eloniguq võivaq ollaq miä taht: arvoq , inemiseq , kirätäheq , tõsõq hulgaq vai nii edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulgalõ küsümüisile om löüt vastus Eesti Keele Instituudi murdõsynavarakogost. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Hulgalõ vai esiki inämbüsele soomõ-ugri keelile ummaq tunnusliguq sääntseq keelejoonõq nigu hulga käänüssit (külgekliipjäq vai aglutiniirjäq keeleq), vabahelükokkokõla ja sõna pää rasõhus edimädse silbi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Hulga lövvüs säändsit lõunaeesti keele sõnno, midä olõ-i põh’aeesti ega ka soomõ keelen, nt mõskma, kaema, kesv, hahk. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Hulga müvväs paiklikku söögikraami. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulga (päämidselt külh arvohulga) mõistõt tarvitõdi joba innembki, a teooria luudi 19. aastagasaa lõpun Cantori Georgi töiega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulgateooria
Hulga rahha peräst, niigu vanast sada ruublit kallis õks oll, sai tütrik piägi rikkalõ mehele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Hulgateooria , miä luudi viil 19. aastagasaa lõpon, om miiq aos saanuq joba kooli matõmaatigaoppusõ tähtsäs osas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulgateooria om matõmaatiga haro, miä uur hulkõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulgateooria
Hulgateooriat või kaiaq ku alosmüürü, minka pääle või üles ehitäq pia terve matõmaatiga, vai ku lätet, kost pia kõik matõmaatiga perit om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulga tükeldüs om matõmaatigan tuu hulga jagaminõ mittetühjos ütidse osalda tükes, miä "katvaq" terve hulga ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Hulga varõmb kahtlasõs peet asjo um lajah ilmah tunnistama naatu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Hulk A om hulga B alambhulk vai osahulk (kirotõdas ), ku A ega elonik om B elonik kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Hulk muutu-iq tuust, ku timä elonikka järekõrda muuta vai mõnd elonikku lukõq üles mito kõrda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulk om asjo kogo, midä kaias ku ütte terveht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulk om matõmaatiga üts alosmõistõq, taa om määntsidegi asjo kogo, kon olõ-iq üttegi asja kattõ tükkü ja midä kaias kui ütte terveht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulksõ mõtsa müüdä ja sai üte maja mano vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
«Hulk viku om tulnu tuust, et ammõtnigu olõ-i õigõt nimme tiidnü,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Hulk või ollaq tävveste suvaliidsi elonikkõ kogo ja hulga jaos pruugi-iq olõman ollaq ütte (lihtsät) riiglit, miä ütelnüq, määntseq eloniguq ommaq hulgan sisen ja määntseq välän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Hulkõ A ja B kogo om hulk , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq kas hulga A eloniguq vai hulga B eloniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Hulkõ A ja B ütine osa om hulk , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä ommaq nii hulga A eloniguq kui ka hulga B eloniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctine_osa
Hulkõ kogo löüdmist nimitedäs näide kokkoarvamisõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Hulkõ kogo vai hulkõ summa om matõmaatikan sääne hulk , kon ommaq kõik as'aq ( eloniguq ), miä ommaq noin hulgõn ja ei midägi muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Hulkõ ütine osa vai hulkõ lõigõq om matõmaatikan sääne hulk , kon ommaq kõik as'aq ( eloniguq ), miä ommaq kõigin noin hulgõn, ja ei midägi muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctine_osa
«Hullus olõt lännü vai?!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Hullus tege as’a viil tuu, et siinsaman Võrumaalgi om naid kantõ, külli ja kihlkundõ nii pall’u ja egal puul kõnõldas esisugumast kiilt. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Hullõmb oll`, ku ma olli tallimiis` ja esiq pidi üte hobõsõ pääle pandma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Humanitaartiidüseq ( keeletiidüs , aolugu , filosoofia jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Hummen loetas ka umbõs 13 võrokeelitse auturi luulõtuisi, kõge inämb kandas ette Artur Adsoni, Kauksi Ülle, Rihhard Iheri ja Contra loomingut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
«Hummogidõ olli individuaaltunni ja päältlõuna sai oppi inglüse, taani ja eesti tandsõ ja muusikat,» selet’ rahvapillilaagri kõrraldaja Laube Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Hummog sai, küsse jo, et koh too ommõ, too Ol’ga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogu-Iraanin ommaq päämädselt kõrbõq , noidõ hulgan Iraani kõgõ suurõmb kõrbõ Dasht-e Kavir (vai Suur Soolakõrbõ) ja Dasht-e Lut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Hummogu-Iraanist Horasanist naas' pääle mäss, midä juhtõ Abu Muslim ja miä 750. a. kukut' Omaijaadiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Hummogu-Kanada all mõtõldas Kesk-Kanadat ja Atlantilist Kanadat ütenkuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Hummogu-Kar'ala : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Hummogu-Pakistan om India platoo pääl, õdagu- ja põh'ajago ommaq Iraani kiltmaa ja Õuraasia laama pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Hummogu-Timor vai Timor-Leste Demokraatlinõ Vabariik om riik Aasian Malai saarõstigun Timori saarõ hummogujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hummogu-Timor
Hummogu-Viro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kohtla-Järve rajuun nimetediq ümbre edimält Kohtla-Järve maakunnas ja veitse ildampa Hummogu-Viro maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hummogu-Viro_maakund
Hummogu- ja Kesk-Iraanin om kõrbõilm, kon satas alla 200 mm aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Hummogult andas meile huunisso? http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Hummogult jalki õks minemä, a päiv ei tahaq laskaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogult sysar ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogult timä jalki minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogult timä puhas sysarõlõ pääle ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogult um mõtõldu nii, et timä maka. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Hummogu lätt säks kaema - eläjil kõik kõri maaha võetu ja küllüle maah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Hummogu läät, sõs omma kiholasõparvõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Hummogu oinas nakkas jalq vidämä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummogu oll karbin jälle ruubli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hummogupalvõ : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Hummogupoolinõ jago om inukkõ maa (80% elänikest inukiq) ja tuu nimes sai Nunavut, miä tähendäs "miiq maad" inuktitutin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Hummogupoolitsõst jaost puulhindäperi riik, midä kutsuti Transilvaania vürstiriigis ja miä oll' kuigivõrd sõltuv türkläisist (ildampa Habsburgõst). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Hummogu poolõ jääs Lemsi, koh om satam, mink kaolt sünnüs päämäne liikmine saarõ ni maisõmaa vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Hummogupoolõ kooni kellä 11ni om latsilõ tsihilöüdmine üten suuriga. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Hummogupoolõ tege Arvis Setomaa kuulõ oppajilõ oppõreisi õdagupuul Setomaal. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Hummogu puul ommaq Afganistan ja Pakistan , lõunõ puul Pärsiä laht ja Omaani laht , õdagu puul Iraak ja põh'aõdagu puul Türgü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Hummogu puul ommaq elomajaq, administratiivhuunõq ja äriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Hummogu puult tuud piiri perit lõunaeestläisi tundas häste ku seto rahvast ni nä kutsva umma kiilt kimmähe seto, mitte võro keeles. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Hummogu päävänõsõngu aigo sai sannast vällä ja imä vahtsõst keresse ala tulõ tetä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Hummogu rahvas lännuva', kaenuva', et väikene latú ikk sannan. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hummogu saadetu mõisast perremehele perrä 3 ja kutsutu mõisahe. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Hummogu sai kuulda, et tedä är taheti tappa, [siis] ütel Luu-Ivvan: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
8.00 Hummogusüük koolimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Hummogu tul`l` Kuningas rehe mano kaema ni ku näk`k`, et tüö ol`l` iloahe ärr tett, sai täl väega hüä miel, ütel’, et küsü sa hinele miä tahat, ma sullõ lupa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Hummogu tull perremiis ja lei tää maahha. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Hummogu tull pininokk üles ja nakas karja mõtsa ajama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Hummogu tulõ Luu-Ivvan üles ja nakas süümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Hummogu tulõ külärahvas vällä saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummoku miis tul´l varra üles ja luges käske, naine kai raamatust perrä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Hummoku ollu poisi miil kärsitu ja lännu sinnä majja, kos pruut täl eläsi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Hummokupoolõ oll` ilm väega vaganõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Hummong om iks halva ämmäk: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/1.html
Hummongult, kui baaba poja magamast üles tulli, näi naa, et võõras jovvumies kaonu ole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Hummugu isti kõo all, näide ilmapuu, miiq õuõpuu. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Hummugu lat's tul'l üles näet, sõs lug'i meie essä palvõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Hummugu oll’ küsünü, kas kiäki om elun. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Hummuku naas’ rahvas masti ümbre kokko tulõma. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
"Hummõl hommogu maq lasõ sääntse kastõ maaha, kel olõi kässi vai jalgu vai silmi, tuugaq võid, saa terves." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõl jalq mi kaq lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõl kaq lää kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hummõl kaq läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõl lätt Kuri-Mari esi kerkohe, syss minno ei lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõl tulõ, saa naha kuumast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõl vaija kos’t’ma minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hummõnist hoitkõ leibä, hoitku-ui kunagi tüüd. http://www.setomaa.ee/
Hummõn, 28.mail ja mõnõq pääväq viil seltsimaja iih kaibõtas viivärki. http://taarkatare.com/ss/2014/05/
Hummõn peetäs Haanimaal liugupäivä Kaudimägi Haanimaal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Hummõn tulõkil näputüütarõ Riidi, urbõkuu 18. pääväl kell 13-16 Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskusõ näputüütarõ külälises om Lillmaa Terje, kiä kõnõlõs umast vahtsõst raamatust “Obinitsa Seto Muuseumitarõ pitsiraamat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Hun't võt't sis kõge väitsega. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hundijala kõrts’ saassi nimes Soejalg. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Hunt oll saisnu toosama kotusõ pääl tee veeren. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
"Hunt, peremiis hukatas!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hunt tull mõtsast, iste noide mano, vahte, et nuu' seivä'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hupst, ol'l susi tarõh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Hurda Jakob , "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamadun " Looja ees ", Tarto, 2005. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Hurda Jakob , "Inemisest", Tarto Kalender 1868; vahtsõst vällä annõt raamatun " Looja ees ", Tarto, 2005. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Hurda Jakob ( Jakob Hurt , 1839 - 1907 ) oll' Põlva kihlkunnast perit rahvaluulõ- ja keeletiidläne nink ütiskunnategeläne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakob hoitsõ väega umma koto. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Hurda Jakobi aigu sai Otõmpää keriklast kihlkunna koolitõt perride kokkokäümise kotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi aol ehitediq ümbre vai suurõmbas koolimajjo Pilkusõn , Vidrikun , Päidlan , Neerutin , Paluperän ja Nõunin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi kogon om kokko 160 käsikirälist köüdet, kon inämp ku 114 500 leheküle pääl (üten EKmS-i kogogaq üle 122 00 lk.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi korjamistüü ja tollõ tulõmusõq löüseväq rahvusvaihhõlist tunnustamist ja imehtelemist joba timä eloaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi kotsilõ saa lukõq Võro kirändüse kodolehe päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi kõgõ tähtsämbäq tegemiseq ommaq eesti rahvaluulõ korjaminõ ja tiidüsligu publitsiir'mise alostaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakobi rahvaluulõvälläandõq ommaq süstematiseerit kihlkunna ja laulutüübi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakob naas' ütiskundlikust elost ossa võtma ülikooliaastil OES -in, kon tä toimõnd' tähtraamatit, tekk' ettekandit ja kor'as rahvaluulõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakob om 8 aastakka pidänü Otõmpää kerkoopõtaja amõtit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Hurda Jakob sündü 22. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda Jakob valiti sinnäq vahtsõs opõtajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Hurda (Oetteli) Eugenie (sündü 1847), laulatõt 22. hainakuu pääväl 1868 Tarto Jaani kerkon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
2 Hurda eesti- ja śaksakiilseq tsitaadiq om tah ümbre pandnu Andreas Kalkun. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
1 Hurda kirriv kiräviis tulõ śooh raamaduh höste vällä Arvis Kiristaja tett′ kotusõnimmi nimekiräh. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Hurmi-harmi vaaja otsah, õi paista päiv, õi puh[u] tuul? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Hurmi inemine märkse ja ütel`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Huroni järv om järv Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huroni_j%C3%A4rv
Hurt < Höödo naane (1876). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/2.html
Hurt < Kriisa Kati (1886). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/5.html
Hurt < Kull´o (1903). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/30.html
Hurt < Kull´o, Ivani naane (1903). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Hurt < Martini Ir´o (1903). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/17.html
Hurtõ (nõstõduq puul'korgõq ülipikäq vabahelüq) kirotõdas võro kiräviisin ii, uu, üü ja yy , tuu tähendäs sammo tähtigaq ku korgit vabahelle, nt kiil', keele, kiilt; kuul', kooli, kuuli; küük', köögi, küüki, myyk, mõõga, myyka. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Hussa-hassa, hussa-hassa, hainu sisse jne. http://www.laulud.ee/laul/istso_maailma_veerokoso_paale-53.aspx
Huss ai tarõ alt pää vällä, ütel' arq, et tsuvvaq ommaq täinahatsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hussiga sai kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Hussil sääl loodsik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hussitõppõ jäi lats, sis pandi lats põrandalõ maaha, kopst aholuuaga pää man. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Huss ol'l tuugaq rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Huss pudelih viina siseh, tuu oll ka hää rohi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Huss timä jala puri arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Huss tul'l loodsikugaq viirde, et umilõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Husś kattõ är ku volksati. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Huuandja abiga kor’ati aho ostmisõs ja ülessäädmises kokko tsipakõsõ päält 2000 euro. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Huubert oll` külä pääl üts` suur latataramiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Huulmist om inämb. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Huult om veidü ja uma piim om lavva pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Huunin elämiq esiq, elässeq eläjäq, hoiamiq asjo, teemiq tüüd, käümiq tõisi inemiisiga kokko saaman ja kunsti kaeman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Huunõ pikkus panti kõik ütest palgist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- “Huur, hatt, mis saq tah unõh näi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Huur, hatt, mis saq unõh näet?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Huur, hatt, mis unõh näet?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Huuvkunna kiräq näütäseq, et Josephi suuv oll' tetäq nii, et Mozart, kedä tä hinnas', es tahtnuq Viinist ärq minnäq parõmbat tüüd otsma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Huvilidseq saiq Pajalan ka põh`apõdraga sõita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Huvilidsõ, kaegõ kimalaisi kotsilõ teedüst www.looduskalender.ee päält. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Huviliidsilõ kõrraldõdas ka opipäivi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Huviliidsi oppajidõ iistvõtmisõl ommaq 26 vana Võromaa koolin võro keele valikainõ- ja tsõõritunniq, võro kiilt pruugitas ka kodoluu oppamisõ man. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Huviliidsi puudust olõ-i: näütüses timahavatsõlõ Põlva lõõdsakursusõlõ pand’ hinnäst kirja 42 huvilist. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Huvitava faktina tul� naiskodokaitsjid� jutust v�ll�, �t s´ooaastaga oll´ s�duri baaskursus�l naisi in�mb ku miihi. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Huvitava omma ka tsaariaigsidõ post'kaartõ tagakülle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Huvitav om viil märki, et Kalde veljul es olõ ütelgi vällämõtlõja suunt. http://www.purilend.ee/node/5535
HÄRG MÜRRÄS MÜÜRÜ SISEN, SUURÕN PIKÄN PEDÄJÄN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
HÄRG MÜÜG MÜÜRÜ PÄÄL, LIHALIUD PÄÄ PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
HÄRJA ORJALTA KÜSÜVA: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
HÄRJA ORJALTA KÜSÜVA (San) (V-) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
HÄÜSÄPOLL’A - häüsäjutu ajaja, tühäkynõlõja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
HÜPÄ KATRI, KARGA KATRI 15. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
HÜPÄ KATRI, KARGA KATRI (San) (V-) . http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
HÜÄ LIND, LIHA SÜVVÄ-ÄI, HÜÄ PUU, PALKI SAA-AI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Häbelik noormees es tihka umma mõrsjat kaiaki, nii et kerkherr nä paari pand. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Häbü olõ-õi saust, et silmä lätt. http://www.setomaa.ee/
Häbü ärq olguq peerijäl, a häbü olguq pingi säädijäl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Hädä aja härä kaivu, nälg soe karja. http://www.setomaa.ee/
Hädäga piät arq viimä, paja pääle hand ajama, syss lätt persest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hädäkellä lüüdi lindipoldi vai vasaraga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/inne.htm
Hädä liinah, hädä laanõh, hädä peräpõrgoh. http://www.setomaa.ee/
Hädälitse käevä sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Hädä näil, herräq ei lää krassi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hädä olõ-õi härä suuru, häbü om härä suuru. http://www.setomaa.ee/
Hädä om Kääriku jutu perrä ka tollõn, et ütsjago vinneaigsit kolhoositüüliisi ei suta ümbre oppi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Hädä om jo tollõn, et armõdu veidü nuuri inemiisi tulõ umma kodokanti tagasi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Hädä om, kost talvõl tüüd löüdä kõigilõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Hädä om tuuh, et riigile om joudumüüdä õnnõ teooriavatu ajaminõ, a juhipaprõ piät egäüts tegemä uma rahakoti pääl ja remondi- ja huuldusõtarkust oppas elo. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Hädä om tuun kah, et ilmaelu om maru kipõs lännü ja lats ei mõista infomürä seest tähtsämbät vällä sorti. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Hädä om õnnõ tuuh, õt mustlaslaulõ tulõ-õiq inämb mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Hädä oppas, nälg näütäs. http://www.setomaa.ee/
Hädä oppas pallõma. http://www.setomaa.ee/
Hädäs omma ka tehnilidse ala nigu autodõ vai puutüüpingi säädjä-parandaja. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Hädä, surmahädä, sundõ inemisi kõiksugutsit abinõvvu otsma ja pruukma, kuis hirmsast vaimlasõst vallalõ saia. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Hädä tege targas." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hädä um tollõh, et nä nakkasõ esi kah pikäpääle uskma, et umma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Hädä ynnõ, olõi hindäle süvväq ei naaselõ süvväq, ei olõq, koh elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hähnäkene kitt vasta, et ma üt’el’ pääväl tsaa veid’ikõsi, tõõsõl pääväl veid’ikõsi, ma tsaa ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hähänäkene tege, ma tsaa puulõ mulku sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hähänäkene tsagi puulõ mulku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häid hambit taalõ liiva süvvä (kadonukõsõ mälehtüses). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Häid tüümiihi jah väega löüdä ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Häid tüümiihi om rassõ saia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Häiermul tarõ lämmi, kott säet, praat ahoh, leib kapih, juuk kah, kyik tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häiermu minge õkva, kiä üüsest es lasõ, hüvvä kätt, röövli kurra kätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häiermu olli ja Häiermust saat, ku nii tiit, kuis inne teit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häie tervidearvõ hulk ja kurjo tervidearvõ hulk ommaq ütidse osalda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_osalda_hulgaq
Häitsmemehi ja pärlipüüdjaid. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Häkki karksi nüt ka susi ülõs ja läts kuratit kinni haardma, nii et kurat hinda vaevalt soe käest päästä jõus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Hällüh oll katõsatõistkümmend aastakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häniläne, kiä kõnõlõs 2010. aastakal vällä tulnu luulõkogost “Ma pühäpääväpõllõ mõsi” ja lugõ ka ummi vahtsõmbit luulõtuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Häniläse luulõ om pildi sisse minek. http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Häniläse uus raamat "Lugu rohiliidsi silmiga kuulmeistreist" (UUS!) http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/
Här'mävit'i tul'l suurõ kot'iga, sis ol'l hüä miil, õt pal'lo leibä saa vahtsõ aast'ani; käolehmäkene tul'l, sis jäl õt pal'lo vas(i)ket saa; kärbläne vai kusikuklanõ ka', sis kõike pääle ol'l hüä miil, õt sis õks midäge saa. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Härg, härg, ma' karga' sullõ sälgä!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Härg, härg, ma' kargan sullõ sälgä!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Härg, härg, ma' karga sullõ selgä!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Härg, härg, ma' karga sullõ sälgä!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Härg, härg, mis sa' mu hainu süüt!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Härg, härg, mis sa mu hainu süüt!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Härg jäll’ ütel vasta, et vai tiä nu õigõ hüä um, a kas tuo õigõ pästa’, ku perremies takast sun`d. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Härg kaara ege, hopõn kaara süö, selle et inämbüsi härgiga künneti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Härg kündse üles. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Härg kündse ülles. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Härg laudan, hand lauda otsa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg läts lauta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Härg läts lauta, heit hanna lauda otsalõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg läts lauta, hiit hanna lakkõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg lätt lauta, aja hanna lakkõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg lätt lauta, hanna lüü lakke? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg lätt lauta, viskas hanna laoda pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg lääp lauta, hanna jätap viil lauda otsa pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg mürrä, härg jõrra, pitäh pühäh pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü pääl, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
Härg mürrä müürü pääl, lihatükk pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
Härg mürrä müürü seeh, lihaliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
Härg mürrä müürü seeh, nii et maa käeh kõik värises? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü seeh, pikäh korgõh pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü seeh, pikäh puuh pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü seen, pikän pühan pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü seen, pühän pikän pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürrä müürü sisen, pikän, piinün pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürräs müürü sisen, suurõn pikän pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürräs müürü takan, suuren pikän pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg mürä müürü seen, pühä elu pedäjän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg müüg müürü pääl, nii õt tolm tuiskas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg müüg müürü pääl, sooligu orrõ all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg müüg müürü seeh, pikä puu pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg müüg müürü seeh, pääle pikä pedäjäh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Härg müürü pääl, kiviliud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
Härg raput omma pääd ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Härg tule laadast välja, heit hannaga laada otsale? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg tulõ laudast, viskas hanna lauda otsalõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Härg tuu pääle käänäi päädki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Härg võtai tiidäkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Härgä_ks no keelilä kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Härgä nakas´ üttelemä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/12.html
Härg ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Härg ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Härg ütles vasta: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Härgütüs tull’ tuust, et täl läts’ sükävkülm katski ja kõik kappi pantu mar’a olõs üles sulanu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Härjäq jõivaq ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Härksämbä maaelo vidäjä omma tuust joba arvo saanu ja säädvä sändsit tsihte, et nuuri naisi uman kodokandin hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Härmäl oll Tuuma tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Härmävitäi vai härm um mutik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%A4rm%C3%A4vit%C3%A4i
Härrä süümine olnu tolsamal pääval, ku täl hobõsõga susse seah olek olnu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Häräq pusklõsõq, tõinõ tõisõl puul mäke, ei saaq kokko kunagi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Häräq ärä jõivaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Härä tapp är ja härä nahast ummõl suurõ kotti ja kiit [keetis] putro täüs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Häste. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Häste, aitjumma, kuis hindäl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Häste eläse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häste ja kõrraligult kütet sannan olõ-i mõrro, lõunõt saat võtta nii kuis tervüs kand, sann püsüs hulk aigu lämmi ja iho saa kerges. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Häste kerget jalgrattatsyyrõga sõiduriista hoitva relsse pääl plast`mass`rullikuq iin ja takan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
«Häste kõnõliva, muinasjutt oll’ vahva ja nii läts’ki,» ütel’ Grossmanni Triinu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Häste mõjju ka härgütämine esi mõni põnnõv silt tetä ja tuu sis võigõlusõlõ saata. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Häste om eesti keele är opnu. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Häste ommaq edenüq nuuq tsihiq, mink alos om formaalnõ loogiga ja matõmaatiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Häste teküs ja klapis latsiga. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Häste tunnõtu katrirituaal nägi vällä sääne: inne katripäivä vai katripuulpäävä minti maskeeritült laulu ja pillimängoga külä pääle käümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Häste vahva! http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Hätä nätä ka ei taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hät’i peräst täl’le väega kin’git’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää' Uma Pido sõbra'! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Hää' laulusõbra'! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Hää Inemise konkursi ettepanõkite avaldamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Hääde suuvõga ja jäämi õks setost! http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Hääd koolitiid latsilõ, kellel om kõtt vaihõpääl tühi ja tarõ külm! http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Hääd koolitiid latsilõ, kiä kandva joba kooliaol täüsinemise vastutust – omma näütüses perre vähämbile vällämaalõ lännü imä vai esä iist. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Hääd kullõmist ja üten laulmist! http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Hääd paastmist! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
Hääd perräpruummist sõs tegijile ja kõkkõ jüvvä! http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Hääd tervüst, makõt sanna ja kõgõ kõrdaminekit pidi tuu andma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Hääd tüütäjät om rassõ löüdä, a õigõ om ka tüüldä inemiisi jutt, et tüüd ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Hää esitüse iist anti 5.-7. klassi vannusõrühmän vällä kolm eripreemiät. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Hää, et Uma Pido om härgütänü ekstra võrokõisi jaos laulõ luuma nii mitmit muusikit! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Hää, et ei olõ suuri lainõ võtnu: ku tüüd es olnugi, midägi hullu kah es juhtunu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Hää, et kotus om uma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Hää, et kõkkõ villä maaha es müü, hindäle jakkus,» om hää miil Valgjärve valla Tiido külä Kuusiku talo peremehel Meitsari Aarel. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Hää, et mehest lahku es lähäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Hää, et nii läts’, mul om väega hää miil timä peräst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Hää, et tetäs, a tuud om vaia tõisilõ kah näüdädä! http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Hää, et vanavanaesä sanna iist huult pidi ja es lasõ är hukka minnä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Hää harotus kässile. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Hää huumor! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Hää inemise «medalit» ommaq kyik mu naabriq väärt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Hää keele ja väärt siso peräst peetäs tuud iraani kirändüse ütes välläpaistvambas teossõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Hääkene küll! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Hääkene külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää kiil ja kokkomäng, löüd' zürii. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Hää kokkomäng, arvas' zürii. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Hää kommõq nõud, et külä päält oodõtas yks suurõmbjagu kambast tagasi, pääle tuud naatas ütidselt õdagust võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Hää koorirahvas! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Hää kotus om. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Hää_ks laulda õdago: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/16.html
Hää, ku lats joba kõnõlas võro kiilt ja vanõmba kah. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Hää, ku sann oll' õks viikogo veereh vai lähküh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Hää käe poolidsõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Hää käe poolinõ lüük pidi minemä raudtiiliini pite üle Elvä Valga pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Hää kõrvalt lüü iks vällä ka hallu tegevat halva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Hää külh, Lulu, sul um õigus. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
- “Hääkülh, ku ei olõq, a kiä soo ilma syss om ten’nüq, kost nuuq inemiseq ommaq saanuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hääkülh, ma sukka üt’eh läägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Hää külh, soo tüü teiq sa arq, a no mineq tuu mullõ sysarõ puult suka, vaia kangast kutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hää küll, et ti kivi kuumas ait." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Hää küll et tullit mu majja, ma olligi jo väega näläne." http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
"Hää küll, köögin võit sa olla!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Hää küll, ma lää esi," sis lännu sant. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Hääküll, oll miis nõus. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
- "Hää külq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää külq, poiskõnõ tekk päitseq ja läts vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää külq, prii süük sullõ, prii kortin ja ülevähpidämine valitsusõ käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää külq, susi võt’t vaivast . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hää külq, võta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hää lats, mis saa siin kah pühäpääväh juttusõ aigu tiid?" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Hääldämisoskusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Hääle inimesele tetä es säänest mängi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Hääletämine lõpõs 31. vahtsõaastakuu pääväl (31.01.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Hää lihtsä as’a, nigu kampriga määrmise rohu. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Häälikide osah om märgütämist - et kas om sjoo vai tõnõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Hää lind, liha ei saa, hää puu, pulka ei saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Hää lugu, saa kergele üten rüüki ja kõlbas üttemuudu nii konjagi ku ollõ kõrvalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Hää lugõja! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Hää matõjali kand vanapakan kokku. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste3htm.htm
«Hää miil oll’,» vastas Karin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
- Hää miis! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Hää mängu iist omma kitmist väärt mitmõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Hää mõts jaeti puiõ perrä, peenemb ja prahitsõmb õrrõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hää mõtõ piät saama konkurentsieelise. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Hää naanõ hämmes, kuri naanõ koputas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Hää nal'ameelega tettüide artiklidõ vasta olõ-i meil midägi, sääntsit omgi parõmb lukõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Hää nimi vai kuulsus om tuu asi, kuis ütest vai tõsõst as’ast arvatas. http://www.purilend.ee/node/3125
Hään lootusen, sisgi ka pelün, heidas ta tõiste vaihele ööses magama, ja hall tulli magaijde manu, löüdse vahe päält oma otsitava üles, ja naas teda hiussit pite kiskma ja hõikma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hään mõttõn ommaq Võromaa inemiseq hiidütänü tuuga, et nääq ommaq hoobis tõistmuuudu ku Talina inemiseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Hää näide om sõs Verska viikeskus, miä saa 6. oktoobril kolmõ aastasest – sääl pidite ti ka õks kõvaste ettemärkmä ju? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Hää näüde om kardokas. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Hää oll kõndi ja tunda jälki tuud suurt tunnet, et mi olõmi üts. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Hää olnu, ku saanu mändsidegi huubõga ello avita, mitte kunstlikult hoita – et mi ei piässi mängmä aborigeene ilosahn luudusõhn. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
«Hää olõs, ku appi tulõs inemiisi, kiä omma valmis latsiga kammandama, mõistva näile koolitüü man nõvvo anda ja avitasõ aigu viitä,» kutsõ Piret. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
«Hää om henge ku iho jaos, ku saat hõnguhainu leotusõga lõunõt hiitä.» Talvõl ollõv kõgõ parõmb tetä pedäjänõklust hõngulõunõt – seo lüü hengämise valla, om noho vasta hää ja mõos ka vere ümbrekäümisele. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Hää om kaia ja kullelda, ku mõistus kodo nakas tulema. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Hää omma ka New Hollandi kombaini. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
«Hää omma säändse mähkme tuuperäst, et nä omma lämmä, laskva ohku läbi, ei lää nii kipõlt likõs ja kimmäle ka tuuperäst, et omma tettü kotusõpäälitsest matõrjaalist,» ütel’ Lilian. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Hää om siski tuu, et meil hoitas umma laulu, tandsu ja pillimängu ja rahvarõiviid pandas hää meelega sälgä. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Hääpoolidsõq harojõõq juuskvaq jõkkõ lätte puult kaiõn häält puult, kur'apoolidsõq harojõõq kur'alt puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haroj%C3%B5gi
Hääpoolse pildi pääl mõnõ muu võrokeelidse as’a Võro instituut kuulutas vällä pildivõistlusõ «Uma kiil pildi pääl». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Hääq inemiseq! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Hääq inemiseq - hoitkõ silmäq vallalõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Hääq, kasuliguq teoq ja halvaq teoq külbväq miilde siimnit, midä tulõ lõigadaq seon vai mynõn järgmädsen elon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Hääq sõbraq! http://wi.ee/voro/
Hääq võrokõsõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Hää rahvas! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Hää salv, tuud oll alati kotun ja tuud olõ kasutanu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
«Hääs hengetoes om tasalik lõunõvõtminõ, jutuveerütämine vai ka peris umaette olõminõ,» selet’ Mare. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Hää sitik käü puu- ja köögivilä häitsmit pite ja avitas näid inämb saaki andma panda. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Hääs näütes om presidendi sõnno perrä tuu, et egä nätäl saa kaia Internetist Jussi multikit ka võro keelen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
Hää soovi kõigilõ! http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Hää sõitja piät olõma ull’julgõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Häätegemiskeskus sai huu sisse poodist Haljendi Piret kuts häätegemispuuti tuuma nii rõivit ku muud koton üle jäänüt kraami, midä võissi kellelegi vaia minnä. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Häätegemispoodi avitajilõ – näütüses Aila Näpustuudiolõ ja Mooste taaskasutuskeskusõlõ – saa pakku asjo, miä õnnõ matõrjalis pasva. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Hää tunnõ oll’ lava pääl, esieränis sis, ku pidi vannamiist mängmä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Hää tüüjõud om Valgjärve kandin hinnan, nigu muialgi. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Hää umahus om tuu, et ei põe Mareki viirust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Hää um, et üts serv' um tettü "Innembi" nime all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Hää um, kuq pidä katskümmend viis aestat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hää vabandus muudoki, aga viil paremp, et vähämbält niigi läits. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
"Hää veli hällü tennü..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Hää välläütlemise iist sai eräle kittä Simsoni Jörgen Joonas (Haani kuul). http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Hää võrokõsõ, aituma, et sõitsõti Sebe bussiga, hääd kodojõudmist! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Hää’ võro keele tundja’ omma’ viil Stefani Vissel (49 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium), Liis Kikas (49 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium), Kristiina Himma (49 p, Haani kuul), Hedvig-Hanna Raud (49 p, Räpinä ütisgümnaasium), Tiina Täht (47 p, Osola põhikuul), Henri Heinsoo (46,5 p, Krabi põhikuul), Sander Hannust (46 p, Haani kuul), Priit Lüüs (46 p, Haani kuul), Liivika Koobakene (46 p, Rõugu põhikuul) ja Ilmar Vodi (46 p, Haani kuul). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Häöng om, ku midä om halvastõ, määne kaih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häöng tulõ inemisele, ku tä ar kaos, vai arq palas vai vaesõs jääs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häönüq om nigu arq koolnuq vai arq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Häös putmada luudus, külälise nakkasõ kavvõlõ hoitma ja vaivalt ütski nuur pere taht inämb siiä elämä tulla.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Häöteti Miitri sugu ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Häöt’ raha arq, sei jõi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõbeneiu vastu tulli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Hõe, Jumala kokk, kuuku, tulõ Jumal kats siijä, kuuku! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Hõe, hõe." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
«Hõe, vägimiis, tulõ üles, sõda sööse setokaise!» Vägimiis nõstnoge pää üles ja ringutanud hinnast ja küüsünü: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Hõh, sullõ kääväq jal jo poisiq siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõh, sääntsele veel patja pää ala! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõi, Ivvan Tsärelevits, tul noq sa kaq, koputagi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigada no jumalat vai halva, kuas saa in’ne? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas' jalq üles, kutsõ väärlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas' timmä, et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Hõigas essä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Hõigas, et noq tul vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas´ vaenõ tarõnaane: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas’ et kullõlgõq: hõimusugu rinnuni maa sis’se, esä-imä hius’sit pit’e tarõlakkõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas’ halva ap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas’ hobõsõ appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas’ sannast: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõigas’ timmä, et tul üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
12.45-13.00 - Hõigatas vällä kunigriigi võistluisi vedosniga’, kotusõ’, pääväkõrd ja tõõsõ’ tähtsä’ tiidmisõ’. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Hõigati: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Hõi, hõi!", kinni piä-äs, niq las'k' kuuligaq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõik' sääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõik' ynnõ sääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõikamist piditi sis tettämä, kui halli sõitja tiedeh kedägi tarõhki es olõ; kõvastõ, kui vähegi võiti, pidi päitside köütja nimitetuisi sõnnu ütlemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Hõikas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõikas, et tul, tul lähembähe, saq eskiq jäi ildas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõikas säält ööse, et kullõ Vaan’uka, vällä jo tükis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõikas takah pehme helüga: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõikas ussõ takast: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõi, kes sääl om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hõi, las sisse!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõim kutsutas kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõim kuuh, laud lätt, miä no tetaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõimosuhtõq ommaq abielo kaolt tekküvaq suhtõq – naaq olõ-i veresugulusõ suhtõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugulus
Hõim-sugu väl’lä, esä-imä maahha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõimurahvastel: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=98&id=4419&op=lugu
Hõi, ooda, ooda, miis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hõi, rästäs, tulõ siiä', ma taha sullõ veid'okasõ kõnõlda'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Hõlmah ei või maada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõngu läbi, miä täüst vällä tougatas, võivaq nuuq sidemeq värisevält liikuma pantus saiaq ja tuuläbi hääli ehk tuunõ sünnütädäq, nii kui üts viioli ehk klavõri kiil värisemä ja helisemä nakkas, kui kiilt puugnaga tõmmatas ehk tälle külge lüvväs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hel%C3%BC
Hõpõ laiv kattõ perä ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõnõ miis ol’l ja hõpõ hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõnõ võta keskelt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõ om keemiline element aadomarvoga 47. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%B5p%C3%B5
Hõpõraha kingi türmüle ja keisrile, a kuldkeldri sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõsõrm(u)s' õks. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Hõpõt es pandaq ris’tega k’ävvuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõ täkk man, satul pääl, hõpõrõiva täkul säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hõpõuja kutsutass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hõrasilm, linaleht, kaputjalg, hääle poolõ kai, kuralõ poolõ kussi." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Hõrilameistreq Kriisaq. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Hõrilit mängitäs Rõu 1896 (H. Treu) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
- Hõrna Aare Leima Matis - kiiga, karmoška, pardsipill, laul Ämariku Evelin - karmoška, laul Leima Laurits - kitarr "Püdsäjüräjidõ pido" om salvestatu' Eesti Kirändusmuuseumih Helü pääle võtnu' ja miksi tennü': http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Hõrna Aare kuts mulke esindust oma välläpanekuge ka Setomaa Kuningriigi päeväle. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Hõrna Rieka nõst` seoseh kuningriigiga terve rea küsümisi, seletadõh, õt selgest tulnu` mõtõlda taa, minkä jaost kuningriik sõs ikkagi om – kas hindä välläpuule näütamises vai umalõ rahvalõ. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Hõrna sõnult taht` mudugo kõk kõrraliselt läbimärkmist, sest paljodõ süüke nimmi omma inimeste jaost õks väega eksootilise`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Hõõru sannan sanna ruusaga s.u. võta havvut viht, tii tuhaga (mis enamast jämedam on kui muu tuhk) nink nühi õigõ tubliste kärni, mõsõ tuhast puhtas - ja terves saatki; seo um küll kõgõ lihtsamb arstmine, ent et tä hallus (valus) um, selleperäst pruugitas tõisi iinpuul nimeted viisi arstmiisi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Hõõsanu ilma piti ja kullõlnu, kas ei kuulõ kah mõnt tõist vägimiist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Hõõ, sino tahtmine saa kyik täüdet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hödo karmanest löüti õnnõ mõni kop`kas ni tä lasti tulõma. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Hödokõnõ, holdonõ nigu timä oll, joobõrd sõs niisama liina pääl. http://seto.ee/category/jutuq/
Hödokõnõ oll inämbält karpaku muudu, õks kartus pääh. http://seto.ee/category/jutuq/
Hödo pand sys hobõsõ rii ette ni võtt püssä ligi. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Hödo selet tuu pääle, et timä pallo mälehtäiq joht. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Höödoril ja Jaagoval om soo t`s’ässon (Ilja tsässon Teaste külas) tett; ülenge näil hin’ge ja il’jäpäivä pidäge meeleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hööläjäl oligi täht käeh, kost umma arr võidsõ tunda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Höörik puul alapoolõ, lapik pääleq jaq käve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- “Höörä huhmõr’, pes’säq pekel’, jär’ge saa, ar neelähhä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hööveldämi, kuivatami, löömi esi alussit kokko ja teemi euroalussidõ tegijile saematõrjaali. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Hüdseq tõmmatevaq roobiga ah'osuu pääle, et ah'osuu kaq häste lämmi olõsseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
«Hügieenisäädüs lupa sändsit kokkolepmiisi,» selet’ Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Hüksiq ar'ki timä sinnä tõrva sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hümniga lätt vast viil paar Umma Pito aigu, a kül tä tulõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Hüpertekstin või ollaq ka vormõ, midä saa täütä ja kohegi saata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%BCpertekst
Hüpertekst om tekst puutrin , miä sisaldas linke tõisi tekste pääle, midä lugõja või õkvalt nätä saiaq ku klõpsas lingi pääl hiirega vai vaotas määntsitki puutri sõrmlavva klahvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%BCpertekst
Hüpertektsin või ollaq pilte, videoklippe, tabõlöit ja muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%BCpertekst
Hüpsi pistü, kats pinni oll’ kah mu man, üts hüpäs’ sängü, tõnõ maaha. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
- “Hürümürü arq tap’p.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hüvale poole kae!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Hüvvi kokkosaamiisini! http://www.lingua.ee/vr/kontakt/
Hüvvi tahetai anda, syss tetäs määntseq kablatsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüvvä inemist üldäi, et ilm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüvvä võidupühhä ja ilosat tsuhknajaani! http://taarkatare.com/avaleht/
“Hüvä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüvä angel om hüvvä kätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüvä, lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüvä miil väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüvä naane?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüvä nõu: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
“Hüä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hüä', pojakõnõ, hüä'." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Hüä', pojakõnõ, hüä'," ütel paabakõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Hüä asi taht aigu. http://www.setomaa.ee/
Hüä egah paiga, kotoh kõige paremb. http://www.setomaa.ee/
Hüäh eloh läät kõrgis ja uhkõs, ristih hiidät meele, jäät ullis. http://www.setomaa.ee/
Hüä hopõn oll raudkammitsah ja lukkki iih, a ku vaht suigahti, syss viidi viil arq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäh taloh om näid iks mitu tük’kü ja peetäss äripäävä ka verevät väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä, hüä, las kasus viil.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä, hüä, poig, las kassu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä jutt lät klõmbatõh, a' halb jutt lindas siibaga. http://www.setomaa.ee/
Hüäkene kül', repän ronõ-ga' maaha ja läts tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Hüäkene külh! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Hüä keväjäne aig, syss pal’lo rahvast tulõ kokko kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä kitt parembat. http://www.setomaa.ee/
Hüä_ks meil laulda hummogulla: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
Hüä ku jousit üte voori pitä, kattõ ks olõ s konagi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Hüä, ku kuningas siih olnuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä ku tä majah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä käega üle kur`ä ola lamba seereluu heit`mine oll ütc viis. http://seto.ee/category/jutuq/
Hüä kül! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä külh, lääväq jalq tõõsõl pääväl nuuq tüt’rigu rükä põima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä külh, ma taha ka tuod kaija, a imä lasõ õi kuigi minnä, a miä, kütt kullõ õs midägi, läts iks /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Hüä kül, meil jo kiiski ruug17, suulõ vaiagi ruvva sisse." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
- "Hüä külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä külq, et perrä tulli, arq täüdi oma syna.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä külq, ku ma kokko saa, ma küsü ja tagasi tulõ, nii seletä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä külq, lõika päkk maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä külq, ma küsü ja seletä sullõ ka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä külq, ma otsi sullõ süvvä ka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Hüä külq, tätäkene, ma lää tuu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäl ajal hoietas, kuräl aol kulutedas. http://www.setomaa.ee/
Hüäl aol ots leib inemist, halval aol inemine leibä. http://www.setomaa.ee/
Hüä lats, ku höste tantsit, parep viil, ku paigah püsüt. http://www.setomaa.ee/
“Hüä lats, mis sa ikõt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä lind, liha süvvä-äi, hüä puu, palki saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Hüäl teol jääse hüä jäle. http://www.setomaa.ee/
Hüä, lupa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä, läkiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä miil joht olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä miil ol'l, et nakkas mul kaq elo minemä, uma hobosokõnõ joq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä naine pand mehele saa versta taade pingi perse ala, halv naine tõmbas saa versta takast pingi perse alt ärä. http://www.setomaa.ee/
"Hüä ol'l, et maq sullõ paugu lei." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä, olgõ Mikul nägijä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä oll ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä olli mi vell´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/21.html
Hüä om, ku õks rohkõmb ka om man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä perse' õks pingi löüd. http://www.setomaa.ee/
Hüä poiss oll ja kotus a julgu-us minnä, et milles tuu hällüh oll sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäq haloq omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäq hobõsõ väega, kulladsõ ravvaki all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä raha iist möi õks arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Hüä rahvas, laskõ ma ka aja üte jutusõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä savipõrmand muguq hõll'u edimält kuq valmis sai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hüä seto käsitüü tegijä Kala Ingrit selet, õt interneti kaubamaja mõtõh om Setomaal ammuki jutust olnu’, a paistus õt no’ Kihnu naase’ vei’ mõttõ ello ka’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Hüä seto süük Tsäimajah' Sõir Suulliim Paks pudõr Savvutõt liha leeväga Kama rosinidiga Ubina vai mar´a piirak Küümne tsäi 10,00€ Suulliim Paks pudõr Ubina vai mar´a piirak Küümne tsäi Kama rosinidiga 8,00€ Ütepaaruug Heeringe leib sibulidiga Kompot Küümne tsäi Sõir 8,00€(taimetoitlastele) Küläsupp Savvutõt liha leeväga Rüäjahuvatt Küümne tsäi 7,00€ Ruumirent peale ametlikku tööaega 10€/tund ja alates kella 22.00 20€/tund. tel. 50 54673 e-post: http://www.setomuuseum.ee/index2.php?option=com_content&task=view&id=36&pop=1&page=0&Itemid=59
Hüä siug. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäste peeti pääkar’ust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüäst käest viskas ta jäl’ mõlõmba kivigo’ üles ja haard sis maast ar’ ka viimädse kivigo, püüdes eis’ kats ülesvisatot kivikot jäl, üte ütte ja tõõsõ tõistõ pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
“Hüä syss, me hummol tulõ sajaga.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä sõna süü vaese vaiva. http://www.setomaa.ee/
Hüä sõna süü võõra väe. http://www.setomaa.ee/
Hüätego pala-ai tullõ, õi upu-ui vette. http://www.setomaa.ee/
Hüä tii pääle säädjit lövvüs veido, halva tii pääle sääd õgaüts. http://www.setomaa.ee/
Hüä tüü, hüä palk. http://www.setomaa.ee/
Hüä usuga om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Hüä, õt varahappa om nii pall j o laulõt, umma ello läbi laula kõnõld ja õt tuust om veid j okõsõ joudnu' ka' paprõ pääle. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
Hüübünült pidi siip' sikõ olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Hüübünült pidi siip` sitkõ olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Hüüvliga hööveldedi päält silles jaq lavvaveereq sünnütedi ütstõõsõga kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Hüüvliga lasti viil sile'ebäs vai tahviti kirvõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
IDEAALMAASTIKUL OM ÕDAGUNE KODUTII peräst pikkä väsitäjät tüüpäivä kerge kävvä: iin oodap katetu laud, lämmi tare; oodava oma esä ja emä, oodap kodu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
IEsu sinna Davida Poick , heita armu minnu pa\:hle kumbat enge ehn+ +keusit , effardasit tedda temma piddi waick ja\:hma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vaik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
III Haanimaa suidsusanna nätäl om tinavaasta põimukuu 1.-4. pääväl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
III 1874 Põlvan. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
III Uma Pido DVD esitlüs om 20. novembril 2013 Räpinäl! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
III Uma Pido koorijuhtõ teedüspäiv Põlvan ja Võrol . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
III Uma Pido kuts kõiki kunnakuurõ laulma! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
III Uma Pido kuundproovi' main 2013 . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
III Uma Pido laulunäütit opmisõs . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
- III Uma Pido lavastaja om Tarmo Tagamets ja teema , minkaga tä taht pido lavastusõ köütä, om Võhandu jõgi . http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
III Uma Pido oll 1. juunil 2013 Võrol. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
III Uma Pido päevakava. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=68&Itemid=82
III Uma Pido pääväkava. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=90
III Uma Pido rahvalaulu' . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
- III Uma Pido tulõ jäl 2013. aastagal 1. juunil Võrol . http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
III Uma Pido vahtsõ' plakati'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
III preemiä – Hipp Saar (Osola põhikuul). http://www.pikakannu.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=55
III preemiä – Sirelin Punt (Võro Kreutzwaldi gümnaasium). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
III võrokeeline laulo- ja rahvapido Uma Pido peeti 1. juunil 2013 Võrol Kubijal. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
III võrokeelitside koorilaulõ ja –säädide konkurss. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
II, Kui see ei avita, sis piät last ütsa kana pudsajide pääl sautama, ehk suidsutama, - nink kana tõbi kaop kui suits latse silmist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
II, Om hädä noorembas, lats vanembas lännü, nink viga väega suures kasunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
II Uma Pido oll 29. mail 2010. aastagal Põlvan Intsikurmun. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1.II 92 (Viruskundra veebr. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
II aastagatuhandal i.m.a. saiq nääq Iraani kiltmaa rahva hulgan inämbüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
II ilmasõan sai liin kannahtaq, ku s'aksa väeq säält lätsiq nõvvokogo väeq tulliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
II jago, liha savvupandminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
II 1905, kuuli 2. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
II preemiä – Kristjan Leonov (Pikäkannu kuul); http://www.pikakannu.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=55
II preemiä – Loren Seim (Oravi põhikuul); http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
II võrokeelitside koorilaulõ ja -säädide konkurss . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
I Kaika Suvõülikooli ettekannõq 1989. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
I. Kalda ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
I. Kas Sa olõt tulõvikku, õnnõ vai muud ette kuulutanu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
I. Kas sa laulat laulõga üten ja kas õnnõ ütsindä vai üten tõisiga? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
I. Kirotaq mobiili- ja meilinall'u (sms-q). http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
ILMA LUUTA, ILMA LIHATA, KUI ELLO TULÕ, SIS RÖÖGÄTÄS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=331
ILMA VIISITA, ainult vastakõnelemise pääle üles ehitedu mänge om meist enämbjagu latsen mängnu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
ILVESE AAPO: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
I, Latse rõiva korjatas kana orre pääle, nii pia, kui kana säält päält ära omma lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
I. Lätt suuho, ei sobahta', lätt ruugo, ei robahta'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
IMEKENE MEMMEKENE (San) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
IMÄ JÄMME, TÜTÄR VERREV, POIG TARK, LÄTT TAIVAHE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
IMÄKENE, MEMMEKENE 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
I Mäng on „ütsi“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
INEMISE JA ELÄJIDE-TSIRKUDE OMAVAHELIST JUTTU aetas nii meie perimusmaastiku põlitsiden mõtsaden kui ka laulunoorendiken. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
I. Püvväq miilde tulõtaq ja joonistaq mõnõq piltmõistatusõq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
I. Rausi ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
ISO standardin om mäemari keelekuud mrj . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4emari_kiil
ISsand Iummal , Taiwane Issa , o\:n\~ista meit ninck need+ +sinatzet sinnu andet , kumbat meije sin\~ust rochkest armust henneselle wo\:ttame , lebbi IEsum Christum , meije Issanda , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sa&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
ITU konvents'ooni perrä peetäs ega 4 aastaga takast ITU tävvevolilist konverentsi ( Plenipotentiary Conference ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
ITU om ÜRO organisats'oonõst kõgõ vanõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
I. Tuhat-tuhat toomelauda, pääl kats kaanelauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
IV-III a.t. i.m.a. tekkü pall'o maaharijidõ elopaiko ja eski mõnõq liinriigiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
IV Mäng om „viitkutskõt“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
IV Uma Pido tulõ 28. mail 2016 Põlvan Indsikurmun. http://blogs.station.ee/channel/24768
I. Vananurm. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
IV võrokeeline laulupido Uma Pido tulõ 28. mail 2016 Põlvan Indsikurmun. http://blogs.station.ee/channel/24768
I. Võta kärnähaanä juurõ (kasusõ likkõ maa pääl; pikligu ille lehe; vars mitmaharuline; täielist seletust ei tea mina praegust mitte anda, sest et neid mitte käepärast saadaval pole), tambi purus nink panõ kitsõpiimäga (vai kah lehmäpiimä hapnõ koorõga) üte anuma sisse hapnõma - nink rohi umgi valmis; kõgõ paremb um sedä rohtu sannan, päält mõskmise pruuki. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
IX 1921 Räpinä paprõvabrigu raamadupidäjä pujana. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
IX mängo „kattõ kätte“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
IX 1994, syitõn Võro liinavolikogo esindüsen Ruutsi. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
I aastagatuhanda edimädsel poolõl i.m.a. tekküq paigon, kon maad hariti, klassisuhtõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iamblichusõ sõnno perrä ollõv Pythagoras ütelnüq, et "arv om kõiki kujodõ ja ideede valitsõja nink jumalidõ ja deemonidõ põhjus". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Ianuarius ja Februarius . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Idee niiviisi laulõ esitä tull 2000. aastal kui Kalla Urmas laulsõ etendüseh “Ah tsusku külh…” http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Idee om seo, et arvosaamine tuust, et omma oleman mehi ja naisi tüü, om üts stereotüüp. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ideid Mikit�m�e nuuril� �rituisi k�rraldamis�st saava’ Tiia ja Sanna just eis’ l�bik�utu’ laagrid�st. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Iesusse Christusse sissen usckma , temma om sinno lunnastaja , temma\: om sinno pattude kandnut , temma om sinno wo\:lla\: masnut n . sinno ehn ommal taiwatzell Issal ku\:ll+ +tennut om , et jummal sinno enna\:mb ei mitta\: wihastab , enge et temma sinno armastab , n . tahab sinno ommas latzes u\:lles wo\:tma ; Sest Christus om se Iummala lammas , kumb se ilma pattu kannab , temma\: om se leppitus mejie pattude ehst , temma\: werri mo\:seb meid puchtast kikest mejest pattust , echk nemma\:t olles werriawa\:t kui werri Sihskit pea\:wat sahma nemma kuj lummi , echk nemma\:t olles kui werrest farb , sihskit pa\:a\:wat nemmat kuj will sahma n . se+ +perrast tahab nu\:d jummal hendas u\:lle sinno hallestama kuj hendas u\:tz Issa\: hallestab u\:lle omma latze , ni kauwen se hommunck sest o\:ddankust , tahab temma\: sinno Ehsitusse sinnust lasckma erra\: ollema , ja temma tahab neid se su\:wa merre po\:chia sisse heita\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Iga jüripääv saa as viil kari mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Iga lats lugi sedä värssi: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Igaväne mädä suu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Igäh taloh pidi uma palvusõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Igä kõrd nä kummardiva vähä ja võtiva vaestõ puult üte endä parki. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Igä om sääne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
11.30–12 Iheri Leili. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Iheri Rihhardi elust ja loomingust. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Ihoalastõ, käskotäüs kuuma vett käeh, juusk' tä poiskõsõlõ perrä ja esi tänit' kõva helüga: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ihoalastõ läts vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ihoalastõ lää siist minema.» Ol'l kaonu kah timä, nigu kiäki tiiä-s. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ihoalastõ lää siist minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ihohäti tulõssi praavita neläpäivilde. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Iho jago vai organ om park kudõsit elolidsõ ihon, miä tege kimmit tallituisi (näütüses eläjä süä , miä pumpas verd ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho_jago
Ihol avitasõq lämmi püssüq rõivaq , jalgo kaitsvaq kängitsäq ja pääd kübäräq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Iho saa sannan puhtas ka ilma suurõ seebivatutamisõlda, ku võtat lõunõt, vihut ja vaihtõpääl uhtsat viiga, nii iks mito kõrda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Iho tühen ruumõn, miä luist ja lihast saavaq var'atus, lövvämi kõgõ hõrnõmbaq iho jaoq, nii kui ai , süä , ja sooliguq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Iibri ihualaste, kaabri kasuk sälän, küübri küpär pään? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Iiispäävä hummuku oll` õhun neli kraati, a maa pääl oll` üts` kraat` külmä, hain oll` niidü pääl külmänü ja esiki kürvidselehte oll` joba purnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Iijü seeh olliq, a ynnõ kolq tükkü nõrgahtuq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iin hiline, takan taline, kökäts pääl, nökäts käen? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Iin oodi morokülbmine, aiategemine, aidalõ vahtsõ katussõ pandminõ: tüüd talon jakkus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Iinpuulkõnõld arvohulgõst egaüts om järgmädse alambhulk : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Iinpuul sai eräle pantu artikliq, mis MK om kirotanuq kolme Võromaa kirämehe kotsile. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Iiri Vabariik: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iiri Vabariik ( iiri keelen Poblacht na hÉireann , inglüse keelen Republic of Ireland ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iiri Vabariik om 5/6 tervest saarõst, tuu pääliin om Dublin ; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iiri kiil (iiri gaeilge ) om indoõuruupa kiilkunna keldi kiili gaeli rühma kuuluv kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Iirimaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iiri_kiil
Iiri kiilt ku imäkiilt kõnõlõs hinnangidõ perrä 40 000 kuni 80 000 iirlast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iiri_kiil
Iirimaa ast' 1955 ÜRO -htõ ja 1973 Õuruupa Majandusütehüste (parhilla Õuruupa Liit ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iirimaa 26 krahvkunnast sai Iiri Vaba Riik, miä oll konstitutsioonilinõ monarhia Briti valitsusõ all (1927 sai monarh tiitli „Iirimaa kuning“). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iirimaa ni Zimbabwe omma Rahvidõ Ütisüsest vällä astunu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5_%C3%9Ctis%C3%BCs
Iirimaa saarõ ammõtlinõ nimi om iiri keelen Éire (inglüse keelen Ireland). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iirimaa valitsusõq ommaq püüdnüq Iirimaa rahumiilse ütistämise poolõ ja ommaq tennüq ütistüüd Suurbritanniaga, et tetäq lõpp vägivaldsõlõ tülüle puulsõaväeliidsi rühmitüisi vaihõl Põh'a-Iirimaal ( Põh'a-Iirimaa konflikt ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Iiris, kiäle oll` taa elo edimäne ilulugõmine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Iir kitse *2 kassi, et om illus: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/84.html
- Iispäävä, 26. mail kell 13.20. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Iisraeli kibutsen proomiti latsi õkva üttemuudu kasvatada: poiskese ja latskese opseva üttemuudu ravvatüüd ja nõglatüüd, püssülaskmist ja söögitegemist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Iisraelin om judaism kõgõ tähtsämb usk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Judaism
Iisraeli riigi välläkuulutaminõ toimu 14. lehekuu pääväl 1948 , pääväl, ku Briti mandaat lõppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iisraeli_riigi_v%C3%A4ll%C3%A4kuulutamin%C3%B5
Iistvidäja ja teostus Riitsaarõ Evar. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Iist võtt Rätsepä Aare . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Iist võtva' lauluimändä' ja -esändä'. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Iist võtvaq Tauli Anu, Noormaa Tarmo, Õunapuu Lauri jt. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Iist võtvaq Tauli Anu , Õunapuu Lauri jt. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Iistütlejä: http://laul.setomaa.ee/karaoke/meeste_peolaul
I ja II tegonimi, minevao kesksyna tekev ja tettäv tegomuud, kimmä kynnõviisi olõvao ja lihtminevao ütsüse 1. ja 3. käänüs. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
I jago, liha suulapandminõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Ijäveini tegemist näkk’ Külli edimäst kõrda 2008. aastal, ku kooriga Kanadah esinemäh käve. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ik'k ilmaväega 72 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Iki ma umalõ maamalõ ńoo q sõna q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_14_laul.php
Iki sääl jõe veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ik`k`, ik`k`, nikavva ku kuuld kilõhõt hellü kõrva man, naas`terävähe kullõma ni sai arvu, et üz mehine timä ümbre lindäli ja küsse iks, et milles sa sõbõr ikõt, miä viga? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ikk ja kaes, lats jõeh, vällä võtta ei saa, kässi ka ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikk ja pallõs. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ikk mere veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikk ta sängu säädeenna, palajata pandõena, läsä leibä süvveen. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Ikk tä väega joq, et mis noq saa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ikkui midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikk uja veereh, last väegä kahjo, ei saa vällä viist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikkõn jutust tsurakõnõ imäle arr, määnes õnnõtus täll raha kaibmise man om: ei saa inäp kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikma pidänü, a tuu ei avita, nii et innembi ma naara joba! http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
I kotus 10 punkti, II kotus 8 punkti, III kotus 7 punkti, IV kotus 6 punkti jne. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Ikr(i)säh käve arstõl, võtta-as ettegi', "mõista-ai ma midäge'". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Iks. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Iks eloaig elänü, tansaman mõisamajan sündünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Iks huvitav, et latsilõ kodokotust rohkõmb tutvas tetäs ja andas tiidmiisi, midä varramba om tettü,» ütel’ 3. ja 6. klassi latsõ imä Mägi Anne. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Iks jälki tulõtõdi miilde vanno kooliaigu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Iks kõgõ uman keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Iks küstäs, et kas usut jumalat. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Iks lepämaimõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Iks mõtlõt, kuis kipõmbahe vai parõmbahe tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Iks oll’ rassõ edimält ostjit otsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Iks om. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Iks pakutas hinnäst abis, kas vai asjo kandma ja sortma. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Iks piät vana är lahkma, vanale vasta hakkama, sis tule uus ja parep. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Iks saatus vei seo pilli taadõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Iks säälsaman Antslan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Iks tahassi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Iks tulõ jälki ärsaatmisõ aig. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Iks tundva är: seo om seo «Pulma ja matusõ» miis! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Iks vast. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
«Iks viil om mõtsan kikkasiini!» kitt’ Võromaa seenekuning Otsa Kallõv (49), kiä eläski parhilla õnnõ korilusõst – kikkasiini ja kurõmarju müümisest ni kalapüüdmisest. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Iks, üts kurä ja musta verega tütriku tükk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ikuq ommaq viil edepuul! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikvaq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ikõtas kaq viil syno sääl pingi nyjal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ik’k ja tennäs hüä meelega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ik’k, kuis ma no jõvva nooq arq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ik’k tarõh, puhas’ kõrra aigo, niq läts jalq ruugu süümä merde juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il'kandra võt't vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilanosõ tasandik maa keskel küünüs Colombia piirist õdagu puul Orinico jõõ deltani hummogu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Ilda aigo oll’ tego, kost suurõtiimuusõummi mängjät saia,» ütles Heino. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Ilda aigu kõnõldi Võrol arõngu-tsõõriklavva takan, et puudu om ütine ettekujotus seo kandi tulõvikust. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Ilda aigu oll’ nii, õt väiga pal’lo piirakit tel’ti. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Ildaaigu pruuvsõ tetä ahopannkuuki. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Ilda aigu tetti uurminõ, et kas vana Eestimaa ja Liivimaa kultuurivaihõ parhilla viil alalõ omma. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ilda aigu tiatadiq uudistõn, et piimä hind nõsõs meil poodin selle, et tootjalõ (loeq: põllumehele) um vaia rohkõmp massa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Ildaaigu tsusas’ üts juhtuminõ jälki timä süänd. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ildampa Orwelli George var'as’ hinnäst Barcelonahn politsei iist ja 23. piimäkuu pääväl 1937 ynnahtu timäl üten tõõsõpoolõ O'Shaughnessy Eileeniga (Eileen O'Shaughnessy) üle piiri Prantsusmaalõ paedaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Ildampa 1608. aastagani kirot' tä päämädselt tragöödijit , muuhulgan " Hamleti ", "Kuning Leari" ja "Macbethi", midä peetäs inglüse keele ütsis kõgõ parõmbis näüdüssis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Ildampa (1888-1906) avald' tä aokirändüsen ütteluku korjamistüü aruandit, kokko 156 tükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ildampa jäiq miiq esivanõmbaq inämbüste Liivimaa kubõrmangu, sys edesi Tartu maakunda, millest George von Browne Katariina II käsü pääle tõi eräle Võromaa. http://wi.ee/voro/
Ildampa läts' noorõmp veli Rudolf tälle perrä, et usutiidüst oppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ildampa om tuud piirkunda mõotanuq hindu, pärsiä, kreeka, islamistlik, türgü-mongoli, afgaani ja sikhi kultuur ja rändeq/vallutusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Ildampa om võet tarvitusõlõ mõistõq " muistinõ aig ", mink all mõtõldas aigo inne vannaaigo, ku kirja viil es tundaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vanaaig
Ildampa panti jutusõhe mano ka kotus, et nõial sattõq Rapuntsli hiussõq aknõst vällä ja tä es saaki tuuperäst inämb tornist vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ildampa saadõti Kuninga Kuuli Granthamin, kon täst sai kooli kõgõ parõmb opilanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Ildampa sundõ Zeus Kronost tõisi latsi ka vällä sülgämä ni ütenkuun võitliq nääq titaanõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Ildampa tarvit' Cartier' nimme mitte õnnõ tuu külä, a kõgõ maa kotsilõ, miä oll' Donnacona (Stadacona vanõmba) valitsõdaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Ildampa tull' DOS-i asõmõlõ Microsoft Windows . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/MS-DOS
Ildampa tullivaq metalist pangiq (tsinkplekk- ja maliirpangiq), perämädsel aol tetäs pall'o plastmasspangõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Ildampa tävvendedi noid kirävaihõmärke ja vabahellega , midä algusõn araabia kirän es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koraan
Ildampa vallutiq tuu ruumlasõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ildampa üle lüüd plaadi vai papiga ni sainapaprõga kaunistõt. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Ilda sannah olõi hüä kävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilda sündünü latsil ei olõq päälagi viil tävveste kokko kasunu, miä tasatsõ kobimisõ läbi ärq või tundaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
- Ilda õdagu. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Ilda õdagus jäie kütüsite kotsilõ viil palavit hüdsi. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
"Ilias", VIII raamat, riaq 245–253, käsikiri 5. aastagasaa lõpost vai 6. aastagasaa alostusõst m.a.p. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
"Ilias" kõnõlõ-iq sõa põh'ussist, alostusõst ei ka tuust, miä juhtu peräst sõta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
" Ilias " on vanakreeka eepos , mink autoris peetäs sõkõt Joonia laulikut Homerost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
"Iliasõn" om umbõs 15 700 rita ja arvada, et tä panti kirja joba 8. aastagasaal i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
"Iliasõ" tegevüs toimus Trooja sõa 10. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
Iljal esä ja imä olliq väega õiglaq inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilja oll vaesõ rahva poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilja pool oll vana paabakõnõ, Marhva nimega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljapäivä peetas meil õks kolm päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljapäävä kotalt nakkas joq uudsõq saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljapääväst jääs kümme nädälit mihklipäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ilja tulõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilja ütel, et Jummal ei süü, s’oo om valõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilja ütel joq, vaest teil Jummal maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä Jummal’ om õigõ Jummal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä hiit’ uma mäntli üle vankriperä Lisseile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Iljä, hõikaq saq kaq umma Jumalat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä jäi pahanus murrõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä kaq pahanõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä las’k põlvildõ maahha jaq pan’d’ käeq vaelihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä läts kuninga mano jaq kuninga naase mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä läts sinnäq kavvõmbakõistõ latsõ mano, las’k’ põlvildõ maahha, et Issänd, ku maq suq sulanõ olõ, syss lasõq latsõl saiaq eläväst hingest, kui tä inne om elänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Iljä, maq sust maahha ei jää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä nõs’t pää üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä nõs’t’ pää üles, kaes, leeväkene pähütseh jaq krooskõsõgaq vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Iljä om jalq plesspäägaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä pand mütsü päähä, niq olõi midägiq nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljäpäävä om Ungavitsah küläpraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä sei, jõi, pan’d’ pää jalq maahha jäi jalq magama kadajapuu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljät ka ku mi meeleh piä, syss timä hoit meid kõ karistusõ iist ja pikese iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä, tul üles, süüq, juuq, kavva sa makat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Iljä vaim om tulnuq Lissei pääle kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä võt’t uma mäntli säläst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä ütel’ naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iljä ütles jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilkandra lätt, niq “Jummal appi teile! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illatsõmbal aol om olnuq Haani rahvaraamatukogu ja kohaliku kodomuuseumi juhataja. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Illatsõmbin kogodõn om võro kiil taanduman, a siski lövvüs kogomikõn: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Illo astsõ ligi, küsse […] http://seto.ee/category/jutuq/
Illo astsõ ligi, küsse hinda ni et kas nuuq munaq kah värskeq ommava. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Illo kutsuti vällä, sõimadi nägo täüs ni üteldi, et vaesit inemiisi masaiq sedäviisi ullitada. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Illo lännü Tartto turu pääle. http://seto.ee/category/jutuq/
Illo majja manitsõmma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_5.html
Illo oll lännü kohegi ummi asjo ajama ni jätt Hödo mõnõs aos ummapääd. http://seto.ee/category/jutuq/
Illo oll tõõnõkõrd peris poolõldõ herräsmehe plaani. http://seto.ee/category/jutuq/
Illo „pand“ raha karmanehe, lei tõõsõ muna lahki… http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Illos', illos' tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos' selge ilm, päiv paistõ ja õnnõ viis kraati oll' külmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Illos' uja haina pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos hahekõnõ oll aidaläve man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos hius, taar käeh, "No juu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos ja vahva näütüs, terves suvõs jääs valla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Illos kuldsäng tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Illos om!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_1.html
Illos om kaia Õiõt-Maarjat. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
"Illos poiss!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_6.html
Illos, suur vahanõ hiuss oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos suvõpäiv olle olnu ja rahvast väega hulga. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Illos varahanõ kardok tüküs talomiihil timahava kas tsiko vai vihma nahka minemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Illos õtak oll’ seltsimajah – näüdäti vahtsõt kirävarra ja süüdi paastusüüke. http://taarkatare.com/ss/2013/04/
Illos’ maja ja kyikõ süüki külält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illos’ tütrik piät siih olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Illo ütel sõs et timä taht perrä kaiaq. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Illu liikma läve poolõ. http://cfe.ee/cantus-book?code=394&l=25&a=226
“Illus Kullane Pegel…” http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Illustriirnü Ilvesõ Aapo. http://setokunst.ee/valjaanded/
Ilmadu aig kõnõldi naabrimehega, sis viil küsti talonimme. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ilmadu hulk syamehhi lasti mõtsa vallalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ilmah oll üts poissmiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilmah um veidüq asju, miä iks peris huvitavaq jutuainõq ummaq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
- “Ilmaimeh, jäät noq magama, jalq näet unõh: naan’e kaost kaivo vaeldas vett, kaalaniq hämm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilmaimeh, määnest und näi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilmaimekene külq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilmaimmide nimekirjo om olnuq mitmit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Ilmajago om suur tükk maad, midä kokkoleppelidselt niimuudu kutsutas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmajago
Ilmajakõ om kuus tükkü: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmajago
Ilmajakõst om suurusõ poolõst Õuruupast vähämb õnnõ Austraalia ja Okõaania . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa
Ilma kinnitüs saa sino käeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilma kirjä­pandmal­daq tulõ paigapääl 7 söögi iist massaq joba 250 kruuni ja kõrraldajaq sis süüki ei garanteeriq – ku jakkus, sis jakkus. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Ilma liigisõnalda väikekoha nimi olõ-i õnnõ lubat, liigisõnalda omma aadrõssisüsteemin katastriütsüse. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ilma luulda ja lihalda, tulõ katõ mäe vahelt vällä ja röögätäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=331
Ilma luuta, ilma lihata, kui ello tulõ, sis röögätäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=331
Ilma lämmämbäsminek üle ilma om Maa pinnalähkodsõ õhu ja suurimerri vii keskmädse lämmüse suurõnõminõ 20. aastagasaa keskpaigast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilma_l%C3%A4mm%C3%A4mb%C3%A4sminek_%C3%BCle_ilma
Ilmamerd jaotõdas kokkoleppelidselt neläs (harvõmb viies) suurõsmeres . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Ilmamerd või jakaq viies suurõsmeres: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Ilmamere hulka ei kuuluq järveq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Ilmameri vai maailmameri om suurimerri vii kogo, miä üten kihin katt 70,8% Maa pinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Ilman om kotussit, kon nii kavvõhe ku silm näge kasus õnnõ hain vai lajutas liiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ilman um lihtsit ja keeroliidsi asjo. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ilma olõi säädüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilma oppusõ perrä pidi timä siäl ütesä üöd päivä olõm. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ilmaots saa, syss päses timä vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilma pääl es mõista ma arvada, et pääle 20 aastaga tuu maik mul viil meeleh om ja niimuudu latsõpõlvõ kõrras tagasi saa. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
13.00 Ilmar Vananurm. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
"Ilma rahada sina mino silmi ärä tulgu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ilmarahval sai tuust jandist hulga aigu takah kõnõlda. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ilm armõdu kuum. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilmaruumijaamah om vähene rasõhusjoud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Ilmaruumijaamah proovitas massinit, midä um vaia Kuu ja Marsi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Ilmaruumijaama tarvitasõq viis ilmaruumikeskust: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Ilmaruumijaam om tett pall'odõst tükest, edimäne tükk viidi üles aastagal 1998. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Ilmaruumi käüdäs uurman ilmaruumilaivaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ilmaruumilaiv om säedüs, massin vai laiv miä om eihtet, ilmaruumin lindamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Ilmaruumilaivo tarvitõdas pall'odõ asjo jaos: kõlistamisõs, maakerä kaemisõs, ilmatiidüses , maatiidüses , plannõtidõ uurisõs ja kaupo ni inemiisi vidämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Ilmaruumilindaja vai ( Vinnemaa ja Hummogu-Õuruupa pruugi perrä) kosmonaut vai ( USAn ja pall'odõn tõisin main) astronaut vai ( Hiinan ) taikonaut om ilmaruumilaiva vai -linnugi miiskunna liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilindaja
Ilmaruumin liigus ringi viil tõisigi hod'otähti ja peristähti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ilmaruumiuurminõ om välläpoolõ Maad jäävä ilmaruumi füüsigalinõ uurminõ tähetiidüse ja ilmaruumiteknoloogia abiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumiuurmin%C3%B5
Ilma silm om kraadiklaas. http://www.setomaa.ee/
Ilmast om viil ütte ku tõist puudu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Ilmastu om kuiv ja lähistroopilinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Ilmatiidüse pääülesannõq om ilma seletämine ja ettearvaminõ, minkas taad tiidüst ka inämbüisi kitsambalt peetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmatiid%C3%BCs
Ilmatiidüsline kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle -10 °C. Fenoloogilinõ kevväi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 0 °C. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Ilmatiidüsline suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle +15 °C. Fenoloogilinõ suvi nakkas, ku keskmäne päävä kraat nõsõs üle 70% kõgõ lämmämbä kuu keskmädsest kraadist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Ilmatiidüst loetas geofüüsiga allharos ni päält õhkkunnafüüsiga, -keemiä ja -dünaamiga uur taa ka õhu ja maapinna ( maisõmaa vai mere pinna) hindävaihõlist mõjjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmatiid%C3%BCs
Ilmatiidüs vai meteoroloogia om tiidüs, miä uur õhkkunda (atmosfääri), tuu ehitüst ja tallitõlõmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmatiid%C3%BCs
Ilmatsõõri laulu Ilmatsõõri laulu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/
Ilma tüülda inemiisi: http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Ilma umaette tähelda märkmisviise puudusõs om tuu, et nii sakõ ja tähtsä tähendüisi eräldäjä helü nigu kakkõhelü om tävveste märkmäldä, miä jätt sagõhõhe tähendüse segätses, vai om taa märgit väiku üläkomaga, midä hariligult panda-ai tähele ja loeta-ai vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
- Ilmavanaga om tettü leping hää ilma osan, a unõhtõdi kokko leppi', miä tuu hää ilm sääne om, nii et tuuperäst võtku egä pidolinõ õks üten midägi kõva vihma, tuulõ ja päävä kaitsõs! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Ilmavana oll´ ilmaga hädän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Ilma veereh Ütskõrd tahtsiva südäkä [söakad, julged] mihe näta ja tiidä, kuis ommete ilma viir vällä näüs ja mis tõsõl puul viirt um ehk kuis sääl vällä näüs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ilma viirt ja ilma süvütüst ei tiiäq kiäkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm ei ikõ, imä ikk. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/27.html
Ilmekesele [Natalia Niidu neljaaastane lapselapselaps] ka loi kadõhusõ sõnno ja heidüde, sis sai veiga tõrõlda'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=16
Ilme, ma` tiiä sinno jo tuust aost ku ma` põhikooli aol käve Verskahe Haavaoksa Pauli luulõkonkursil etlemah. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
(Ilme om ni näüteringe juhend` ku mitmete Leelopääväde päävävedosnik olnu`- toim.) http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ilme tiidse Helduri kotsilõ kõnõlda, et tollõ vanõmbil oll’ Võrol pargi veeren suur maja, miä om parhilla uhkõs ymbre ehitet. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Ilmlik rassõ rist ol’l pant tälle sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm luuta, ilm lihata, tulõ ilma, rüük? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=331
Ilm lätt egä pääväga laembas: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Ilm minolda sai üle mere sääne krepost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm ol'l lännü arq hukka, röövlide võit ol'l inämbüisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm ol'l s??ne vihman?, kuna mehel, kes m?tsavaht ol'l, kotoh kah ?ig?t tood es ol?. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ilm ol'l sääne vihmanõ, kuna mehel, kes mõtsavaht ol'l, kotoh kah õigõt tood es olõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Ilm om Amesterdamin mereline. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Ilm om Maa õhkkunna alomadsõ jao ( troposfääri ) sais määntselgi aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilm
Ilm om ilma rahvas - ilm kynõlas halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm opas imäle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ilm; päiv ja kuu; päiv ja üü; kelläaig; nädalipääväq, kuuq; aastaaoq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Ilmtingimälda üteh võttaq: http://taarkatare.com/ss/2013/01/
Ilmu Kauksi Ülle luulõtuskogu “Kesk umma mäke” ja Madis Kõivu, Aivo Lõhmusõ näütemäng “Põud ja vihm Põlva kihlkonnan 14dä aasta suvõl.” http://wi.ee/voro/
Ilmu kogumikuh „Kaika Suvõülikuul Kaikal“ 1990, lk 69-77 ja xii-xiii. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ilm um tett inemise jaoss kinkagi tahtmist piteh. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ilmus lehekülg tekstiga, et säänest artiklit olõ-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Ilmus näile Pühä-Maarja ja küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilm või ültse jahedambas minnäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Ilmäst päse-ei kiäki vällä. http://www.setomaa.ee/
Ilo-ks ommõ siiä astnu, uma-ks kodo siiä murdnu. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Ilokõrd ja laulusynaq ummaq egäkõrd sääntseq samaq ku innegi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Ilokõrd on niisama kui nr. 1330. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Ilolugõmine nakkas pääle kell 13. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ilomäe kapsta sõitva Saksamaalõ Troll'a Jaanus, Jaana ja latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ilosahe hoit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilosahe sa minno ehitelleq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Ilosa ilmaga minti mõskma, syss sääl kuivatõdi ja kolgiti, toodi puhtaq kodo õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilosa ilmaga olti kopli pääl tsässona man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilosa kotusõ pääl, pingi ümbretsyyri, säksäq kääväq jalotamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ilosa nase ihkajal züral tuli hüä miil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Iloviaga tohtri mano minejä luutva perän lõikust piiglihe kaiõn löüda iist «totaalsõ muutumisõ» jälgi. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Ilo & vägi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
22.00 – Iloõdak. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
22.00 – Iloõdak lätt edesi ütehn Noormaa Tarmo , Tauli Anu jt. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
20.30 – Iloõdak rahvamajahn. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
«Ilu ja kasu kävevä timä jaos kõgõ kuun,» kõnõl’ muusõumioppaja Kivistigu Vaike. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ilulugõmisõ võistlusõ jaos andsõva raha Eesti Kultuurkapital ja Rõugõ vald. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ilusa püksiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Ilutunnõt mul om. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ilvesse Aapo: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Ilvesse Aapo, Kalkuna Mari, Tamra Kait, Tartese Heino, ansambli Ummamuudu, Winny Puhh, Sannalise jt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ilvesse Aapo, Ruitlasõ Olavi ja Tamra Kait pidävä nõvvu. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&page=inline&id=31&Itemid=60
Ilvesse Aapo joonistamistunn, näütlemisoppus (oppas Tagamõtsa Tarmo), tulõtõrjõoppus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Ilvesse Aapo laulõst? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ilvesse Aapo pilt. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Ilvesse Aapo pilt, Uma Leht Põlvast peri Vaheoja Indrek (35) om üleüü ilmakuulsas saanu Winny Puhhi laulumiis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ilvesse Aapo vägevä kujondusõga tähtraamatun tulõtas Kaplinski Jaan miilde võro keele uurjat Keema Hellat, kellel om tulõman 100. sünnüaastapäiv. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ilvesse Evelin: mul om Võromaalt pall’o mälehtüisi Ilvese Evelin pääliinan umast vahtsõst leeväraamatust kõnõlõman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ilvesse tulli eski tii pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
«Ilvessit om hulga, mi maakunna pääle 75–100, a riigiesä võtsõva näide laskmisõ piirnormi veidembäs,» kõnõl’ Võromaa jahimiihi seldsi juht Kivistiku Mati. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ilves ütel, et Karksi, Alliste, Paistu, Tarvastu ja Elme kihelkonnast kokku pantu Mulgi vald oless ka Euruupa jaoss paras omavalitsus. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Il’jäkene pahanu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä lep’pü arki kün’dle pääle, ni jät’t palotamaldaq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jäl ol’l nii paha miil’ tollõ pääle, et ku mullõ pareb jo surm saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä om kes’kel, Jelis’sei ja Hin’gli ommaq hüvvä kätt, Üri ja Karnil kurra kätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jäpäävä lääväq üm’bre ter’ve alõva lajalt väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jäpäävä tulõ pap’p, lätt Il’jäga talla pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä pühäne om (Teaste tsässonas), Jelis’sei muidogi, Pühä Üri, Pühä Hin’gli ja Karnil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä väega müris’t, ni mehidse tul’liq kodo vihma pakku, lät’siq kyik’ üm’bre hobõsõ. sulanõ naas’ lehesega väega reh’kmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä võet’i eloh taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’el’, et ku ma muud saai tetäq, ma võta täl ar saagi, nigu saai rehest inäb ku nel’li myytu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’el’, et ma lää timä ar paloda, ma muud saai inäb tällle tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’el’, et nõvvaq mu käest, miä nõvvadõq, et ma lää parhillaq su mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’el’, et täl hüä kül om, a ma lüü timä räüsäga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’les, et kül jummal’ sullõ and. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’les, et mis sa tah tiit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’jä üt’les, võtaq minno kah, annaq mullõ ka süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’kandra ol’l Voronitsa külä kottal istnu kivi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’kandra ol’l sun’dnu, et soo külä ei siikü ei soekuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’kandra pidi sõrmõ küündletulõ pääl, nigu mõttõq lännü-üs arq kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’kandrast om vin’ne mihkl’ipäivä täüs’ nätäl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Il’kandra tsässona man ollõv sääntse lätteq, ku hiidät vaskraha sisse, lätt hõpõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ime and´ mullõ tüüd kerget: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/17.html
Imed Sangaste LÄTSI MÕTSA ‘OMMUKULTA, varra inne valgeeta, näi ma kure kündevata, tetre tõugu tetevata. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Imed Sangaste PIIPU, PAAPU, aja härjä roogu, tõsta neitsi tõlda, mine sinnä saarde: sääl om saaren saaja. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Imed Sangaste x LÄTSI MINA LAO PÄÄLE, lao päält tare pääle, säält mina kaije Kolga poole. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Ime hiire verd ja püüd jänesepoigõ kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Imeh ilma pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/9.html
Imeh om nätäq, kuis närve tegevüs vere ümbrejuuskmisõ man mänikõrd esierälikult suur ja äkiline om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Imeh om soo, et kuningas jõvvai ummi latsi ravidaq ja latsõq nägevä säänest hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imeillos om võro kiilt lava päält kullõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Ime istõ maalõ imetämä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/32.html
Ime jäl iks lauli meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/16.html
Ime jälke õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_2.html
Ime kah ei olõ, ku kõik aig, tunn-tunnilt juhtunut üle kõrratas ja pilti näüdätäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ime ka õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
“Imekene, imekene, kaksakui mu nabavart!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imekene opas´ kooldõna: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
Ime_ks ikk´ umma tütärd: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/40.html
Ime_ks jäl lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Ime_ks-keist helläkeist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/26.html
Ime_ks-no-kene helläkene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/39.html
Ime-ks saanil, ime tä saanil siseh olli. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Ime- käve_ks no -jõgi imetämmäh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/38.html
– Ime küsse käe’ külmä, ise (isa) aarde jala’ jahe’. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Imelik asi taa rahvuspark ja rahvus takast otsa. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
(Imelik, kost naa sändse lori võtva?) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Imelik maja Otepää NAKSI TUBA TEGEMAIE, tua nulke nuppeldama: kuu panni kor’ssnas, päävä pääle katuses, ao tähe aknas. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Imelik maja Puhja ISTE MA ESI ERÄLDE, kääni käsi ma põsili, miilde tul’li memmekõne, miilde memme armukõne. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Imelik maja Sangaste OL´L´ MULL KOLMI VELLEKESTA, üts ol´l´ pikemb, tõne lühemb, kolmas olli maani matal´. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Imelist munna näteh ütelnu läts imäle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Imel pall´o tüterit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Ime meidä kodo oodi, ise maija manits´. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Ime mul õks kuuli, vasta kosti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Imene, tull imetä lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ime pand´ õks ala as´atama. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Imeq külh, a küüditämine läts` Egliti perrest müüde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ime rümsäś humalist ja esä limpsas kiilt. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_26_laul.php
Imetellen käänd mies henda ümbre, et kulla pütükeist tävveste vällä kaiba, - sääl jällegi, - oh õnnõtust, - olli kulla pütükene kaonu, kui tina tuhka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
«Ime tissi!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
«Ime tissi,» tull’ õkvalt ussõ takast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Imetäjil om tä ka kusõmisriist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titt
Imetäjä om sälgroodsoga elläi , kiä süüt ummi poigõ piimäga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imet%C3%A4j%C3%A4
Imet’ arq, oll jal tuust korrast vaiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ime uot’, o sa peon, ise kai, kala käen: kunas kul´l´a kodo tule – väikene vällästä, til´l´okene teolta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Ime võtt´ hoolõ ussõ päält. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/17.html
Ime õks küll küsse, ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Ime õks sis naard´, esi ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Ime õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Ime õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ime ütel´ iks meelest minijälle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/26.html
Imis and põrstõlõ nissa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Imisel ol'l õks umma poiga hallõ16, kuas17 sa no annatõ'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Imis jäl selle ütelgi nii, õt kündle köstritõga tulõ-i pia. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Imis muudku ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Imis ütel' orikulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Immis imetäs poigõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Immis om mino naise sõsar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Immis tiid õks uma elo, orik uma olõmise. http://www.setomaa.ee/
Immis tule kodu, lõpe ää. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Immo, anna mullõ üts pujakõnõ13! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Immä-essä kullõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Impeeriumi aig sai otsa 1997. a., ku Hong Kong annõti üle Hiina Rahvavabariigile . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_impeerium
Imperaatri Joseph II nimit' tä hindä "kambrõ-viiesepäs", tuu kotus oll' tühäs jäänüq kuu ao iist, ku Gluck ärq kuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Imperialism om suurriigi püüdmine uma võimo- ja mõopiirkunda lajendaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imperialism
Im´(i)ssit es peetä nii, origuq ol’liq, suurõq origuq, nuuq lihosiq ker’geppä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Imä Ardeni Mary oll' rikka maaumanigu tütär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Imä Ellu Tamm oll vaenõ popsitütär, a mõist lukõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Imä Jane Francesca oll' ka kiränik ja kirot' Speranza nime all rahvusliidsi luulõtuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Imä – Kalevi kõgõ parõmb sõbõr – om mitu kõrda unõn teedä andnu, et poig saa perändüse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Imä Rutt ja esä Anatooli võinu kah õks sääl olla, mõnõ suusamäärdjä ja kõik. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Imä Tiiu laul naisikoorin Mai ja lüü katsandat aastat üten Põlva Mesimummi latsiaia folkpundin Käokiräs. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Imä all, esä pääl ja vahelt tule valgõt vattu vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, vahelt aasõ vattu vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, vaiheld aase valget vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, valge vatt vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, valgõt vattu juusk vahelt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, vitt-vatt vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä all, esä pääl, vitukarva vahel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä an'd' kandlõ kätte ja värä olli võiõtu, nooq kaq es kiitsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d jalq kolq suvikunnu vitsakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ jalq kääpäst kolq suvikunnu vitsakõist, et pessäq ynnõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ kokalõ käsu kätte, et tapa pojaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ kolq suvikunnu vitsakõist kätte, et pessäq ynnõ neidegaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ tälle hõpõhõtsõ hobõsõ, rõivaq kyik jaq hõpõkepi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ tälle jalq süvvä ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä an’d’ tälle vasitsõ hobosõ ja vasitsõ kängäq, et min saq kaq takah kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä armsamb kodo jäie. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Imä avit kah puial kaiba ei midägi kon. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Imä ei jõvva kuigi süüki tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ei usu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä elli 7 aastakka arq, es saa tälle majast määnestki rõivast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä eläs iks Alutagusõ mõtsu seen ja pidä mehidsemajapidämist katsa suurõ taruga. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
«Imä-esä abiga saa haina tettüs ja kaara kasvatõdus, sõpru abiga viä haina sisse,» selet’ Jarek. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Imä esägaq ja veli lätsi ker’kohe - kats pähend karpi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä esägaq lätsiq ker’kohe jaq veli läts ker’kohe, a sysar es lääq ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä esäga veiq, et veegeq timmä ris’tega üt’eh, et pallõlgõ jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imägä kuigi katõ pääle saimi tä är` peetüs. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Imä hing tiiä-äs tuust midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ik'k halõdast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ikk ommi tütärdega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ikk´ tütteridä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/7.html
Imä iks pallõl’, et uutkõ nikavva, ku mi ar jovva minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä iske jalq hindä tsirgukõsõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä iske uma tütre noorigu näolitses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Imä istus ja poja mürräse timä ümbre,» kõnõl’ Nõiariigi pernaanõ Vahteli Maria. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Imä istõ nulka, esä lammas sängü pääle, a noorik rungõ aho pääle, et ku tulõ, niq võta kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jalq märgis’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jalq tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jalq vei tõistõ tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jalq ütel pinile, mis sa minnu kurvastat, ma tii sul silmäle haigõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä johtu nägevät, astõ mano ja küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Imä juus’k’ kõõ kerigurahvagaq kaema, arq om veenüq laulatusrõivaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä jäll küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Imä jäll’ nõudsõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Imä jämme, tütär verrev, poig julgõ, lätt taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
Imä jämme, tütär verrev, poig lätt taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
Imä jämme, tütär verrev, poig tark, lätt taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
Imä jõvva-i säänest surma ikkõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/12.html
Imäjõõ lodjaselts kõrrald’ minevä nädäli Võhandu jõõ ja Lämmäjärve pääl huvisõitõ ja pruuvsõ üle katsakümne aasta lodjaga jälki Räpinähe sõita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Imä kadonukõnõ üt’el’, et õga hommogu kolq voori piät iks jumalalõ jalga kumardama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kaes: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kaes, niq hõikas joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kah ei näeq: http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
“Imä kaq siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ka rõbahti õnõ soest25 ja' nakas' koost jovvust26 tän'tämä: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
«Imä, kas sa olõt seto?» «Seto jah!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Imä kasutas poigõ ütsindä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Imäkeelenätäl lõppi kontsõrdiga Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Imäkeelepäävä ilokõnnõ pidi Mehikuurmast peri Kalla Urmas. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Imäkeelepäävä kontsõrt 18. märdsil Võro kultuurimajan Kannel . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Imäkeelest illos jutt: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_1.html
"Imäkene, anna mullõ pohoslavenija, ma singahuta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imäkene, memmekene, tii telle tii viirde, lasõ kota, lasõ vetä, lasõ kota laja hüü, vai ka vetä … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/sangaste_/
"Imäkene, tulõ no' sa ka imeht kaema: kanamuna vöörüs ku' hun'n morro pite." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Imäkene tundsõ käterätist arq, et ta om mu tütre saadõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä, kes uma tütre halõhõst surmast tõisilõ inemisile jutustama naas, sattõ ka siälsamah maalõ ja ol'l valmis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Imä kiit’ livvatävve munnõ ja pan’d’ leevapätsi lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kitt´ tütteridä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/8.html
Imä kost vasta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Imä kostõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
“Imä kut’s’ kostma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kuuli arq ja ütel, et tütär, mingui mehele, poig võttui naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kynõli, et vanast, ku kari ol’l tii veereh, tuu iist massu es võtakiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kysse kylä päält perrä, mis vahtsõ sanna tegemine mass. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Imä käs’k’ ka võtta kokal väidse kätte ja minnä kambrihe ja poiskõsõq ar tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä käve egä ajastaka. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Imä kõnel, ta käve mõisa kartohkit võtma, olli alles latsetaoline. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Imä kõõ tälle murõh't': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä küsüs: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Imä küsüs, mille sa arq läät pojakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä küsüs tütre käest, et kuis sa timäga elät kaq, et määne tä üüse ka om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä kütsetäs karaski jõulu pühädesse, tsiä tapeti ja tetti vorsti j.n.e. j.n.e. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/talv/
Imä kütt aho, pand aho otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä las’k’ kaq näid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä laul jäl niisama kui innegi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Imäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Imä lei tõõsõ mehega sõprust ja tahtsõ arq hukada poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Imäle om tettü lõikmislaudu, puulohitsit, võiuväitsi…» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Imäle pante mõnikõrd pää pääle külmä vett, ku süä läts nõrgast. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Imäle sai lammas, 20 myytu rüki, timä rõiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imäle saiq silmäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imäl hüä miil, et kagoh om, kiä kullõs arq syna ja kae kuis saa arq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä lubasi tütrit arq anda näile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä läts aknõ mano kaema ja näkk, et alastõ inemine läts värgist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä läts keskhommuku järgi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Imä läts marja ja syss tull suust illos tütrik mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä läts nii näkk, poig tulõ kodo, kari iih, kari takah, leeväpäts pää pääl, rahakarp kan’dli all, nuur naane käe peräh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä läts tuu poja mano edimält elämä, kellel olõ-õs naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä läts’ kaost suurõ tormi aigu vett tuuma ja näkk’, kuis puu sattõ suurõ raksuga õkva sanna pääle ja lei sannakõsõ peris upakilõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Imä lätt kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä lätt kodo ja seletäs umalõ pojalõ, kui meile nuuq latsõq kodo arq saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imämaaq ja näide võimualodsõq maaq 1945. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5%C3%B5rav%C3%B5imumaa
“Imä, ma lää ossõ pite taivahe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä minda kodu ooti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
9)Imä mingui kuus nädälit pääle ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Imä, mis ma nakka tegemä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Imä, mis süvvä' om..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
“Imä, mi taha süvvä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä muud es anna süvvä, ku ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä mähkse õks õdagu ymbre jalgu, võtsõ krambivalu är. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Imä mõr’ost viil rohkõmb väikest pinikest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä mõsksõ kylmä viiga silmä yle, ytel’: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Imä mõtõl, odot ma lää, hukka timä kogoni arq, mis timä minnu kurvastas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä naas ar kuulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä naas’ üt’lema, et lupa’ Miik’sehe Jaanimäele min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imänd all, esänd pääl, valget vattu tule vaihelt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imänd iks saani siseh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Imänditä, esänditä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/20.html
Imänd pääl, esänd all, vaihõlt tulõ valgõt vattu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imänd saanil siseh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Imäne om üts katõst eloliisi suust (tõõnõ om esäne ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Im%C3%A4ne
Imäne tsiga om immis , täüskasunu esäne om kult , kohitsõt esäne om orik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Imänt all, esänt pääl, aase valget vattu suust vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Imä nuid synnu kõnõla-as ynnõ ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä näet tõrõl' viil pääle'ki': http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Imä näk’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä näk’k, et Ilja tulõ ja ütel esäle, et kae kos poig tulõ meid kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä näk’k, ku lätsi me rehe takast kõrrast kyik möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ol'l joosnuq api ot's'ma, seeniq ol'l kyik kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ol'l vannuq vasta päivä, et mu lats ei olõq toonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä oll iks kõgõ mängu aigu tuosama üts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Imä olli käünü vinne koolin suuremba osa aost, sis elänu ja opnu Saksan ja Prantsusen. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Imä oll joq nii pahanu kui, a midägi tetä es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä oll opanu, et ku sul lats sünnüs, olgõ mar’ah, mõtsah vai koh taht, syss võta lats üskä ja anna suud latsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä oll vastanu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Imä oll’ tuudaigu iks häste kõva mutt, ma ütle!» kitt’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Imä ol’l joq velenaaseaq üteh elänüq ja tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ol’l kõhna*, syss lüvväq tohiis, a tougas’ külh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ol’l väega jumalauskja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä opas' Oscari väega häste prantsusõ kiilt kõnõlõma ja kriika ni ladina kiilt lugõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Imä opas’ mullõ nii, et ku hommogult saisat Is’sändä ette, syss pallõq nii, et sil’mist tulõ vesi väl’lä, syss om õigõ pallus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä pand' mar'a' pangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Imä pand' mar'a pangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Imä pand' mar'aq pangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Imä pan´d maarjaiäd ja rüajahu kokku, sis nakas tuu kohisemä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Imä pan’d viil kat’s munna liuda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä pidi lehmä viil 90aastadsõlt! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Imä pistse rüük’ma: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Imä präädit’ ja lugi mulllõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imäpuulsõ sugulasõ omma Kiudoski Räpinä kandist, Plakso ommava Vanakülä-Holvandi-Adistõ kandist. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Imä sai arq vällä, a poiskõnõ saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä salli-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä selet, et temä ollu rasejalgne ja mina ollu sündinu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Imä selet pojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
3.Imä selet’, et küläh üts kunstja naane oll jaanipäävä inne päivä käünü kar’atiid pite ja riibnu kastõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä selet’, mul olõiq inämb meeleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imästega jäti tingimusõ samas. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Imäst inemist kutsutas naasõs vai tütrigus ja esäst inemist mihes vai poisis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Imä sääd’ latsõq ka kyik’ timä üm’bre, et opkõ tiq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Imä, säält tuli üts kärblane mino poolõ!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Imä sõit üle silla, ne tuul tütrel oll kasuno vällä nabavarrõst suuputk. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Imä sündü Räpinäl, esä Leevakal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Imä tahtsõ ummi 2 ilosit tütrit õigõ pia mehele panda ja läts targa käest perrä 3 küsümä, kunas ja kuis mu tütre mehele saava. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
- "Imä, ta kaes mullõ väega kuräste otsa!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Imä tege kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä tegi mõtsas tulõ üles ja ütel latsilõ: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Imä tegi tulõ keresse ala ja ma esi lätsi Vinne riigi tüüd tegemä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Imä tekk' vanastõ siipi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Imä tsusas’ täl tõõsõ silmä ka vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä tulli nõvvõtenna: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Imä tull’ kõrraga Kanepi-mailõ, a esä tüüt’ mõnõ ao viil Virumaal kaivandusõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Imä, tuu olõ-õs ristiinemine, tuu oll vanahalv, läts jalq arq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä tõrõli: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Imä t’s´üt’süt’ takast ni kunigas an’d syamehele tuu pää tüt’rele kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä veel om jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä vei mu suurõ kellä sis’se pan’d. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä väega halõdast ik'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä väega murõht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä väega mõros’t’, et timä es süü süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä väega täl kumar'd' ja pallõl' Jumala kujo iih ja tuul samal pääväl läts ja kaes, et tütär om saanu tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä või-is minnu nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä võt't tikuq ja lätt kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Imä võta-i rikast kosilast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Imä võtsõ noorõ mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ärisi. http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
Imä õks las'k' kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel', et maq kül tiiä, kiä tuu ol'l, tuu ol'l papo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel' ku süünüss saiõ' õt: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Imä ütel aho kottalõ, et savikundra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel` esäle: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Imä ütel ` , et ka Kaspari esä om võrokõnõ, peri Verioralt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Imä ütel, et ku tõõsõl näet, syss kae ruttu uma küüste ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel ` , et näütemänguga "Viiekõistõ rüänurmõn" saavaq Tal ` na võrokõsõq piä üles astu Rocca al Mare Vabaõhumuuseumin võro talo avamisel ni ka Tartun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Imä ütel joq, et sust saai joht määnestki hüvvä inemist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel kosilaisilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel, mina tii su jala katski, mis sa minno kurvastat, poiga ei tulõ kostki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel uma tütre pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel’, et minneh olõ-õs oija iih, tagasi tullõh oll oja, nigu taha-as kui üle saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütel’, et mis saq tah tsordsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Imä ütel’, et täl om halv, ku pää allapoolõ om, a ma ütli, et hauda iks inämb valla ei kaiva kiäki!» seletäs Kalev. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Imä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütles poiskõsõsõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütles pojalõ, et tii päitse, panõ päähä ja tuu jänes kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä ütles vasta, et poig mine vahi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Imä üt’el, et ku ma teile ravidsõ ar ruvva, ti siih kotoh videlet, mis ma syss perrele anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In'n'e jaanipäivä kor'atas maa päält ka kõike haino ja om *ruuh', a pääle jaanipäävä inäp avida-ai midäge'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
In'nevanast tohtret es olõ, sis kõõ käüde arstõ pit'i. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Inambüs osa Velikaja valglast jääs Pihkva alalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Inari järv om suur järv Põh'a- Soomõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inari_j%C3%A4rv
Inarisaami keelen ilmus aoleht Anarâš ja aokiri Kierâš . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inarisaami_kiil
Inarisaami kiil (Inarisaami keelen anarâškielâ ) om uurali kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs ligi 400 inemist Soomõn Inari järve ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inarisaami_kiil
Inarisaami kiilt opatas keelepesän , latsiaian ja algkoolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inarisaami_kiil
Indajide ulgan olli ka Oldrest perit Vanemuise näitlei Lembit Eelmäe. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Inda 10 sant Neļļoz aigast. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
Inda 10 sant, s. Vidõz aiga/sV* ': http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66828/Livli_6_1935.pdf?sequence=1
India Vabariik (hindi keelen Bhārat Ganarājya ) om riik Lõuna- Aasian , rahvaarvo poolõst Hiina perän tõõnõ riik maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India
Indiaanlaisi om umbõs 500 000. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
India-araabia arvosüstemi laotaminõ Õuruupan , innekõkkõ 13. aastagasaa alostusõn ilmunun "Rehkendämise raamadu" (" Liber Abaci ") abiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
1.1.4 India arvoteooria: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
India ilmameren India ranna lähkün ommaq Sri Lanka ja Maldiiviq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India
India jagaminõ oll' Briti India jagaminõ usupiire perrä mink tulõmusõl tekküväq 14. põimukuu pääväl 1947 Pakistani Dominjon (minkast ildampa saivaq Pakistani Islamivabariik ja Bangladeshi Rahvavabariik ) 15. põimukuu pääväl 1947 India Unioon (ildampa India Vabariik ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_jagamin%C3%B5
Indial om maapiir Bangladeshi , Myanmari , Hiina , Bhutani , Nepali ja Pakistaniga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India
Indian eläs üle mill'ardi inimese, kiä kõnõlõsõq inämb ku sata kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India
Indian tekkü u. 5. aastagasaal posits'oonilinõ kümnendsüstem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
India suurmeri om suurusõ poolõst kolmas suurmeri peräst Vaiksõt suurtmerd ja Atlandi suurtmerd . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_suurmeri
India vabahusliikminõ oll' 1857. aastagast 1947. aastaga 15. põimukuu pääväni, ku India pässi Briti võimu alt nink timäst sai hindäperi riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_vabahusliikmin%C3%B5
Indoneesiä (indoneesiä eelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4
Indoneesiä kiil (Bahasa Indonesia) om austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõldas Indoneesiän , Malaisian ja Hummogu-Timorin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Indoneesiä kiilt kõrraldas Pusat Bahasa ('keelekeskus'). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Indoneesiän Bali saarõl, Nusa Penida saarõ põh'ajaon, Lomboki saarõ õdagujaon ja Java saarõ hummogujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bali_kiil
Indoneesiä pääliin om Jakarta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4
Indoõuruupa hõimoq aarjalasõq, kink umakeelitsest nimest sai ildampa maa nimi Iraan ( airya - korgõlt sündünü, airyanam - korgõlt sündünüisi maa), rännässiq Iraani kiltmaalõ III ja II aastagatuhandal i.m.a. mitmõn jaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Indsikurmun toimusõq egal suvõl laulu- ja tandsupeoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Indus om suur jõgi Lõunõ- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indus
Indusõ oro tsivilisats'uun oll' pronksiao tsivilisats'uun (kütse aig 2600–1900 i.m.a-.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indus%C3%B5_oro_tsivilisats%27uun
Inemblikumas ja lämmämbäs küll lätsi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Inemene om yks kygõ teedäq tahtnu, kui timäl elokynõ edespite minnäq või. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Inemiisi elu om võimalik tenu lepingiile. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Inemiisi kandvaq ilmaruumilaivuq veeväq inemiisi maakerä päält ilmaruumi vai tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Inemiisi keeleq jagonõsõq tunnusjuuni perrä kiilkunnõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Inemiisile tulõ vaihõpääl kasvai tuud miilde tulõta, et seo olõ-i määnegi kokkohoitminõ, ku sa saastahallist saastakaardiga saasta ostat. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Inemiisil halv majanduslik olokõrd, läävä är kortõrihe. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Inemiisil om viis miilt: nägemine , kuuldminõ , haisutundminõ , maitsminõ ja pututaminõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil
«Inemiisi om egäsugutsit: mõni om arvutin kõva käsi, tõsõlõ miildüs jäl midägi ummi kässiga tetä,» hindas Saaveli Tarmo ummi vahtsit opilaisi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Inemiisi om lihtsäle üte maamuna jaos väega pall’o ja luudus õnnõ veidikene praavitas tuud hätä. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
«Inemiisi om mõtsan inämb ku marju ja siini!» kõnõlõsõ korjaja. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Inemiisi puhul kõnõldas tiinüse asõmõl rasõhusõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiin%C3%BCs
Inemiisi tervütivä kolm 18. aastasaa rõivih giidi, kiä kõnõli Sillapää lossi aoluust, näütsi lossiparki ni kõnõli ka paprõvabrikust, katõst kerkost ja viil muustki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Inemiisi ütiskund om inemiseq kõik kokko, nigu üte suurõ eläjä kihä (inne 20. aastasata küländ tavalinõ seletüs). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Inemiisi ütiskunna aolugu jagonõs katõs: muistidsõs aos ja aoluulidsõs aos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoluulin%C3%B5_aig
Inemine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemine aastakümnid ilusid paprid tegi: http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/
Inemine hoit tuud papõrd alalõ ja ma tunnõ, et sõnal om suur jõud ja vägi. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemine iks inemine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Inemine kaes ja ku määnegi miildüs, ost keväjä är. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Inemine, kellel kidsi om, lugegu kolm nelap??va ?dagut omma h?tta h?lluten: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Inemine, kes vere laskmist arr om harinu, piät tedä ega aastaga ütel aol laskma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Inemine, kiä mõist häste pilli mängi, om pillimiis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pill
Inemine, kiä om kujonenu Aafrika savannen, peläten lõvve ja leoparde, taht olla ümbrusen, koh selä takan om puhm vai sain, mis and kindluse tunde, et kiäki takast kallale ei karga, iihn aga piät olema lake väli vai viikogo. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Inemine kuulus kah imetäjide hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imet%C3%A4j%C3%A4
Inemine lätt mant arq ja tä jääs saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemine mõtles ütsilde, jummal saat tõisilde. http://www.setomaa.ee/
Inemine näütäs kohegi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Inemine om kaotanu uma mõtlõmisõ är. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemine om luudusõ kruun, ime ja kõgõ suurõmb vara. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Inemine om üts ihon, tõnõ vaimun ja kolmas sõnan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Inemine om üts ummamuudu elläi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Inemine om üts väega vana elläi ja kand hindä sisen miljonide aastide aolukku. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Inemine ots ello parembad, kala vett süvembäd. http://www.setomaa.ee/
Inemine pruuk suud pääle süümise viil kõnõlõmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(anatoomia)
Inemine pruuk söögis luumõ ja eläjide lihha . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Inemine saa mõtõldaq mõttit ja tõisi inemiisiga saa tä kõnõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Inemine sais kimmäle, ehitäs yles uma kodotalo vai elämise ja kõnõlõs latsilõ, et ku nuu suurõs saava, uut kodokant näidki ummi juuri mano tagasi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Inemine sugi har'aga pääd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemine süü ja juu ja ärqseeditüst söögist valmistõdas vahtsõnõ jovvulinõ veri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemine taht kõkkõ õkvalt ja kipõlt saia. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemine tulõ iho poolõst muidõ luud-asjo sekkä arvadaq, tuuperäst et timä iho om maapäälitsist ehk maitsist as'ost võet ja ku timä koolõs, sõs saa iho jälq mullas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemine tulõ ilma hambita ilmalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Inemine tulõ ja ikk. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Inemine vai elläi , kiä näe-iq vai näge väega veidüq, om sõkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5g%C3%B5hus
Inemine õks sais, olõ-õi ni haigõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Inemine üt’el’, et vaia vil’jä naada tsiukma 1), et ar kuios kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemine üt’les kõõ, et patanõ olõ - kreesnyi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ineminõ lätt ja viipaari säläh - 0+4+7+0 = 11 (17) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Inemise' omma' eläjä' (J.Pehk/Contra) 2. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Inemise ai vai ajo om inemise iho õrnõmb jago , miä om pää sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Inemise elo käü määntsidegi kumbidõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Inemise evoluts'uun om Homo sapiensi ku umaette eläjälihi peritolo ja välläkujonõminõ ao kestel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_evoluts%27uun
Inemise halv mõtõq, tuu vaim käü, ku täl süä su pääle üleväh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemise hambit piämiq kah luiõ sekkä arvama, tuuperäst et nääq päält ja sisest ommaq tävveste luusugutsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Inemise helü vai hääl om helü , midä inemine tege kõnõlõmisõs, laulmisõs, naardmisõs, ikmises vai rüükmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hel%C3%BC
Inemise igä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemise iho om suurõst hulgast mitmõsugutsist jakõst kokko säet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemise iho suurõmbaq jaoq ommaq pää , kereq, käeq ja jalaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho
Inemise iho suurõmbaq jaoq ommaq pää, kihä, käeq ja jalaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Inemise inämbüisi läävä sinnä, koh näil om tüüd. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Inemise jala jaoq ommaq jalavars , jalajakk ja labajalg . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Inemise jalavars om inemise iho osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Inemise joba naarva, et ma tulõ jäl naasõga! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Inemise keele naha pääl om hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe maitsmisõ närve orsaq sisse küünüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Inemise, kellega ma läbi käve, umma kõik pia är koolnu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Inemise kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Inemise, kiä julgusõ võõra pere mano sanna minnä ja pererahvas, kiä sanna võõrilõ vallalõ tege, ommaki rõõmsa ja lahkõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Inemise, kiä suidsusannast luku mõistva pitä, omma tuuga latsõst pääle harinu, ei pelgä nõgitsit sainu egä suidsuhõngu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Inemise kotsilõ, kiä tiisikust põdõ, üteldäs tiisik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiisikus
Inemise kõnõlõsõ iks umast saatusõst. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Inemise kõrv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Inemise kõrvast näemiq õnnõgi välimätse jao, miä kõrvakausis nimitetäs ja kõik helüq ja hääleq vasta võtt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Inemise lats jääs perapoolt peenikeses kui pini, ja jääs tuharde (nimeste) kottalt kogoni kängu, nii et jalakese väikus jääva, kui Konnipuu tsõngu, nink ka näost jääs lats vanas, kui mõni vanainemine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Inemisele arvosaadavast arvudikeelest saa tetäq arvudi õkva käümäpantavat kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriprogramm
Inemisele kaq üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiselgi andas veid’okõsõ puhata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemise liha om eläjä lihalõ kogoni sarnanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Inemise liigutasõ näppu ja kõnõlõsõ läbi Interneti uma kaaslasõga tõsõl puul maakerrä. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Inemisel om kats kätt ja nuuq ripusõq kihä külen, üts kur'al, tõnõ hääl puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4si
Inemisel om kats rauhha, nuuq saisvaq kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rauh
Inemisel om säädüs kats riste kaalah olla'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Inemise luuvärgin om 207 luud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luuv%C3%A4rk
Inemise luuvärk om luiõ kogo, miä and inemise iholõ kujo ja kindmüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
«Inemisel või olla huvitav ja keerolinõ elolugu, a sama põnnõv või olla ka üte maja elolugu,» ütel’ Võromaa muusõumi päävarahoitja Ruusmaa Arthur, ku tä kõnõl’ Võro maakunna 32. koolinuuri kodo-uurmisvõistlusõ töiest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Inemise lääva kerikohe Rõu 1896 (A. Perli) Võ, Urv, Rõu, Tt - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Inemise mõtlõsõ tõistmuudu, näil om tõnõ keskkund ja tempo ka niipall’o tõnõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Inemise mõttõq, tundmisõq ja murrõq tulliq edesi andaq vastast muudu selle, õt elo oll' lännüq kipõst ja massinit tull' muudku mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Inemise nahk om kolmõkihiline kõva, vindsõ ja vinnüjä kudõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Inemise nahk om päält katõt väikeisi karvoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Inemise nõna om inemise haisutundmisõ riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Inemise ol’liq küläh üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemise omma mitmõsugumadsõ ja egäle ütele pass esi asi. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemise omma rassõt tüüd tennü ja tuu and tunda. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemise omma rädsidü, mõnõ omma peris katski. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Inemise omma ulli, l??v? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Inemise omma väega sõbraligu ja vastatulõligu. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Inemise pää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Inemise pää om inemise iho jago , mink sisen om ai ja mink külen ommaq nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Inemiseq an’niq munnõ, leibä, - pal’lo an’d iks rahha kah, et mälehtage hin’gi; syss ku naksi laulma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq hiitü arq, et mis naq kelläq noq nii esihindäst lüümä naksiq, peräst ynnõ saiq tiidäq, et vihhas’ kuningas läts läbi liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq iks veeväq ja nõstva timmä, et jumala iist vaiva nätäq om hüä; saai miq vaivalda taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq joovaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq kävve müüdä ja küsseq, midä müvväs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Inemiseq käävä katõ jala pääl, ainult inemisele om umanõ mõtlõmine ja kõnõlõmine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Inemiseq kääväq keelegaq lakvaq, nigu suu hämmestkiq saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq ol’liq kõvaq, maahha es jätäq umma usku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq ommaq Venezuelan elänüq vähämbält 15 000 aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
- “Inemiseq ommaq purust haudunuq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiseq pidäväq mehiläisi taron vai mesipuun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesind%C3%BCs
Inemiseq saisvaq pööräh vai tsõõrih. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Inemiseq tarvitasõq kallo söögis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kala
Inemiseq tegeväq sõski vaiht säitsmel vikahtkaari värmil: verrev , pihlõnõ , kõllanõ , rohilinõ , sinine , tummõsinine ja lilla . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Inemiseq teiq pühhisöögi vanastõ munnõst ja piimäst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Inemise rõnnakorv om inemise luuvärgi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_r%C3%B5nnakorv
Inemise silmi kotsil ole-i midägi rohilast, ole-i ello. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Inemise «sisso» opatõn kõnõl’ tä mõistõst «suurõ süämega inemine». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Inemise sooliguq ommaq kõtukooban . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Inemise suun ommaq hambaq ja kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(anatoomia)
Inemise sülenäärmeq lövvämiq keele all ja pää sisen alapuul ja edepuul kõrvo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BClen%C3%A4%C3%A4req
Inemise tiidvä, et kipõmba tüü iist om suurõmb palk, a iks tahtva tüütegemise asõmõl juttu aia, suitsu tetä… http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Inemise tulli hummogu13 aida manu ja tapi soe ärr. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Inemise umma iks ulli, nigu ma esiki, tuu um esihindäst mõista. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Inemise, uurgõ, küsüge uma imä ja vanaimä käest! http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Inemise veri om verrev. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev
Inemise vika es saa. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Inemise võissi iks julgõlt hädäliidsist teedä anda! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Inemiseõigusõ kuulutus om dokoment, minka võtt' 10. joulukuu pääväl 1948 Pariisin vasta Ütitside Riike Pääassamblee. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise%C3%B5igus%C3%B5_kuulutus
Inemiseõigusõq ommaq inemise sünnüperätseq õigusõq ja vabahusõq, miä sõltu-iq timä rassist, suust egaq usotunnistusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise%C3%B5igus%C3%B5q
Inemiseõigusõq ommaq löüdnüq riikevaihõlist tunnustust Inemiseõiguisi ülddeklarats'oonin , minka Ütidseq Riigiq võtiq vasta aastagal 1948. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise%C3%B5igus%C3%B5q
Inemise ütli, et iks väega hallõ om umast rahast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Inemisi es näe timä kedägi muud kui kats suurt musta karvaga pinni magasi siäl tarõ läve kõrval ja suur siug [madu] tulli ütte suust vällä ja läts tõõsõ suuhtõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Inemisil leibä väega viländ kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemisi väega pagõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemiste huvi ja tahtminõ saija nõvvu hindäle vahtsõ savvusanna esitamise asjan vei Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusliku ehituse eriala üliopilase Andres Ansperi mõttõni panda kokko juhend-abimiis savvusanna ehitämise kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Inemist kaq üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inemist, kiä illo ja piinüst väega tähtsäs pidä, kutsutas esteedis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esteetiga
«Inemist tulõ opada toimõ tulõma, väiku rahaga är elämä,» arvas Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Inemisõ ei pista ninagi välla. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Inemisõ läävä mäke ja vannusõ, õt kagos omma siih Kuradimäe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Inep õks puul' munna ko tühi kuur. http://www.setomaa.ee/
Infokataloogi ei tüütä mitte mändselgi juhul! http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Informaatiga om tiidüs, miä uur teedüse (info) ja teedüsetüütlemise teoreetiliidsi alossit ja näide tarvitamist puutrõsüstemen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Informaatiga
Infoütiskund ütelt puult tege võrokõisi keelevaihtusõ kipõmbas, selle et massimeediä tuu eesti ja inglüse keele kõigilõ kodo kätte ja inemiseq ommaq kõik pääväkese kõrvuga tõõsõ keele seen. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ingerikar'ala keelel om umbõs 300 kõnõlõjat, inämbüs noist vanõmban iän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingerikar%27ala_kiil
Ingerikar'ala kiil om lähkü kar'ala keelele , taad kõnlõsõq (päämidselt õigõusko ) Ingerimaa isuriq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingerikar%27ala_kiil
Ingerikar'ala kiil (vai isuri kiil , ingerikar'ala keelen ižor(k)an keeli/kiili, maakeeli ) om soomõ-ugri kiili hulka kuuluv õdagumeresoomõ kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingerikar%27ala_kiil
Inglasõq kingeq tuu Eesti mereväele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inglasõq kingeq tuu Eesti mereväele ja tuu sai nimes " Lennuk ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ingli olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ingli sekäs Aabrahamil Iisaku ohvõrdamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Ingläseq leiq nääq sääl purus, võtiq kats sõalaiva vangi ja kingeq nuuq eestläisile, noist sai Eesti sõalaivastigu tuumik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ingläseq olliq viil toetajaq kah ja näide avvos piät ütlemä, et nääq es võtaq mitte sentigi tuu iist rahha, et kaidsiq uma laivastikuga Talliina, ku viil Eestil es olõq üttegi sõalaiva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inglüse-Iiri leping ja Iiri Vaba Riigi asotaminõ olliq Iiri kodosõa põhjusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Inglüse imäkeelega A&A Lingua ümbrepandja ja toimõndaja Kristopher om teritänüq sulgõ aolehen The Baltic Times ja tüütänüq muu hulgan ka Eesti välisministeeriümin. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Inglüse keele mõost päse ei eesti kiil kohegi. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Inglüse kiil ja kõik muu tulõva perän esi. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Inglüse kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 380 mill'onat inemist mitmõl puul maailman, suurõmb jago naist eläs USAn , Ütiskuningriigin , Austraalian ja Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCse_kiil
Inglüse kodosõda (1641–1651) oll' rida sõaliidsi konfliktõ ja poliitiliidsi mahhinats'uunõ parlamendipuuldajidõ ja kuningameelitside vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCse_kodos%C3%B5da
Inglüse matõmaatik Cliffordi William om tedä nimitänüq " geomeetriä Kopernikus ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lobat%C5%A1evski_Nikolai
Inglüse modern-kääbüs-võitluskana. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Inglüse, vinne ja tõisi kiili mõistmist pidävä võrokõsõ kehvembäs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Inglüskeeline Wikipedia sai algusõ vahtsõaastakuun 2001 ja tuun om parhilla jo rohkõmb ku neli mill'onat artiklit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Inglüskeeline kujo alost' 15. vahtsõaastakuu pääväl 2001, võrokeeline 2005. aastaga jaanipäävä aigo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Inglüsmaa , Sotimaa , Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskuningriik
Inglüsmaal eläs umbõs 83% Ütiskuningriigi inemiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCsmaa
Inglüsmaa pääliin London om üteliidsi ka Ütiskuningriigi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCsmaa
Inglüsmaa vai Inglismaa ( inglüse keelen England ) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCsmaa
Iniie oäivä piät ar lehmä'-nüs'mä, muid'o Jaan varastas ar piimä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Inimene ei julgu minnä, võtnu õpetaja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Inimene mõtlep tõese pääle kurja ja kurja võemuga käib - egä tä esi ei tiiä, temä endä vaim ei tiiä midägi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Inimese lääva keriku - 0+17+3+1 = 21 (22) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Inimese olli' käknuva' ahju ärä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Inimese vaim käip oma reisi pääl väl'län kurja tegemän, tä piinap inimest, pressip säl'län. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Inimese võiss kohale tulla keskaigsin rõõvin või ariligun linatsen ammen. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Inka impeerium oll' kõgõ suurõmb riik Ameerikan inne Kolumbust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inka_impeerium
"In?mb rahha om maa all kui maa p??l." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Inne Il’kandra elli tuul kottal ütsindäq salasikõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne Inglüsmaale kolimist avald’ Leila oma edimädse luulõkogo „Põimaja kuu all“, mis oll’ läbilõigõq timä luudust inne ja peräst ülikuuli. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Inne Jüripäivä tohe es karüs kivi otsa minnä, muido tulõ susi karja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Inne Krystost õks üts miis oll halv, tõõnõ ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne Krystusõ sündümist oll kõ nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne Tartost ärqminekit tapiq inämbläseq Krediitkassa keldren 33 süüldä inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inne Valga vabastamist oll' kuulsa Paju lahing. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inne 1918. aastakka oll' liin pikkä aigo S'aksa võimu all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katowice
Inne alustamist tetäs roundup, lõpõtõn tetäs roundup ja jääklämmästik and hinnäst mullan kah vähämbält neli aastat tundaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Inne anda-as kätte, ku pudeli vina os’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne andas esävadõrilõ kässi pääle, peräh imävadõrilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Inne anna-ai. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Inne avvutõdi viht kuuman viin är, sis vihuti. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
“Inne ei saa ma sinno lubada, ku küsü ommi veljü käest, ka näq andvaq sullõ asõma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ei saa päitset pähe õga suitset suuhtõ, ku piät sälgä istma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Inne ei tohi süvvä ei ubinat ei kruussa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne es nakkaq tegemä, ku kuningagaq maq taha kynõldaq, kas saa mullõ kindma asi tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innegu maaha saa hää kohila mulla sisse. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Inne haigõst jäämist uuõaastaka - mi piämi kunsti, palotimi paprit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne huunõ tegemist tuudi mitu hüvvä kuurmat likõd suusammõld kodu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inne hõõrd kidsi kopka kuumast, ku' käest ar' and. http://www.setomaa.ee/
Inne ikkui midägi, ku ma ummi valgite saabastõga ar käü üle nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Inne istutas sälga ja peran aias päitse pähä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Inne jaanipäivä peeti Vanamõisa krossiraa pääl maaha tõnõ suur võistlus ja edimädsel lämmäl pühäpääväl päält vihma tulli krossimehe laembas tettü raa pääle sõitu har’otama. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Inne jaanipäivä täüskuu aol lätsiq kõik maja naasõq üts lõunavaheq lehessile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Inne jupõs lõikamist kleebitäs papi pääle pilt vai suurõndõt foto. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Inne jüripäivä mingui läbi kar’a, saistaqkui kivi otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne kakku-ui pudsait, ku kana käeh om. http://www.setomaa.ee/
Inne ka ma lauli õks killõt ku kohki lauli. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Inne kodominekit läts timä viil soe mano ja' ütel: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Inne konverentsi kõrraldõdiq koolilehti konkurss, mille parembit kitetäs kah aokirändüspääväl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Inne konvõrendsi päälenakkamist 19. rehekuu õdagu pidi Võro instituudin avaligu loengu «Õdagumeresoomõ väiku kiräkeele» Oulu ülikooli soomõ keele professor Helena Sulkala. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Inne kotoh viil, inne minekit sis viil. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
Inne kraame kokkuostmist kaes ja maits komisjon perrä, õt kõik kraami` olõs seto kirotõisi järgi küdsätü ja tettü. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Inne ku' külvä tahad, piäd ka kündmä. http://www.setomaa.ee/
Inne ku ar lät's, sõs ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
– Inne, ku kotost lätt poiss vällä minemä, vot sis lääväq naaseq tuu lauluga, ümbre lavva veeväq. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
Inne ku läät, piät kimmähe paastu pidämä jaq tuul hommogul ei süvväq mitte jüvvägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ku saiq mõlõmbaq hyndsas, syss naksiq nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ku tarrõ minti ja kama jahvatamisõs läts’, pidivä latsõ är tundma esisugudsõ vilä, nii lihtsäle pessedü ku röstidü terä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Inne ku tulli Paulus ja nakse sekeldama, Jeesusele PR-i tegemä, kogouisi luuma. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Inne kuulu veega, sai kuulja, syss elävä veegaq, tul’l ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ku vaindlanõ joudsõ näid sõs ümbre haardaq libisti käest ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Innekõgõ tahami joudaq ütisüisi ja seltse, paigapäälitside keeletüü tegijide ja muiõ aśaosaliidsi rühmi mano. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Innekõkkõ avitõdas hättä jäänül inemisel nätä, midä tä saasi är tetä tuuga, miä täl olõman om. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Innekõkkõ om tähtsä maaküsümüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Innekõkkõ suurilõ om võro kultuuri õdak «Tsiatapminõ ja piigavägi» Võromaa kultuurikuan (Võromaa muusõumin) 18.12. kell 19. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Inne kõnõlasõ ar’, mitu vuuri kual kävvu, sõs tuu piät ni pall´o ar käüma, kia jovva-i, sis toolõ saa-i tarrõ, üldäs: sul olõ-õi tarrõ, koh olla. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
Inne kütmist tuudi jo külm vesi sanna är. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Inne las’k’ rahvast ilma massulda kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne laulatustõ minekut kuningatütär jagi kõõlõ liinarahvalõ üle lavva viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne lehmä lõpmist mullõ leiq täiq sälgä aastak aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne liina ei saa, ku piät kuningalõ midä kink'mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne lubasi, et maq rao näil pääq otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne läts kõ vanõmb poig. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
“Inne lääi, kui kullatsõ nynaga kosilanõ tulõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Inne 15 lää-äi 16 ma su rõivastõ päält ar, kui lupa mullõ ar naases tulla." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
«Inne ma' siist üles tulõje' ku mastõra mäevärehtist nakkas alavärehtihe vereoja juuskma.» A' ku' kunigas leie' Karnõlal pää ar' otsast, sis jäie tä korraga sõkõst ja tä ronõ tõllast vällä ja nakas' käpilde kloostrist vällä ronima. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Inne ma ei saaq minnä, ku mu rõivaq ommaq järve seeh ker'koh, tuuq nooq arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Inne ma ei tulõ üles, kui alavärrest nakkas veri sisse juuskma.» A kõnõldas, õt oosõ', mis omma kloostreh, läävä Kiiovahe (Kiiev) valla. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Innemalt olli tolle nurme pääl inemiisil aiakeisi ja kasvi puhmit ja puid. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Inne maq ei koolõq, ku palotagõ kyik maaha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne maq üüses ei lasõq, ku tult hummõl rehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ma siist üles ei tulõ, kui Setomaalõ sõda tulõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Innembide, ku maal käsitsitüüd pall'o oll', sis oll' naid tõpi ja häti ka pall'o. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Innembide mõtõldi tuu all füüsikan eelektrilaengut (eelektrihulka). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektri
Innembide oll' väega tähtsä viil jahipidämine ja mõtsast marjo-siini korjaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Innembide ommaq Eestin viil olnuq sääntseq liinaq nigu Mustla , Nõmme , Toompea ja Vana-Pärnu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_liinaq
Innembide om naid kõnõld ka kavvõmban hummogu ja lõuna puul, parhillaidsi Läti ja Vinnemaa maiõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Innembide om tä kandnu viil nimmi Petrograd (1914–1924) ja Leningrad (1924–1991). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Innembide peeti kavva aigo Niilust maailma kõgõ pikembäs jõõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niilus
Innembide peeti kveeni kiilt soomõ keele murdõs, veidembüskeele staatusõ sai tä aastatgal 2005 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Innembidsel aol olli´ kõik Eestimaa talosanna´ savvusanna´. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Innembidõ, vanõmbal aol om Setomaal trükitehnikit kasutõt pühäsõlinikidõ ni sainapiltõ kaunistamisõl. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Innembi kävevä inemise bussiga liina tiatrihe. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Innembi panti sann saisma suuri nukakivvõ pääle, nüüt valõtas kõgele sainalõ kundamendi' ala. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Innemb mia maka kivi kõrval, Innemb mia maka kannu kõrval Kui üte halva poisi kõrval, Kivi ei kisu, känd ei kaku. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Innemb nõsõs päiv ts'olgipangist ku ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Innemb teku päiv tööd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innemb vastapiten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Innemb või võtta käega kost puusast vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innembä noorikuq pei illo kaq, kargsi pööräh ja hannah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innembä ristiti joq kõq kolmadal pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innembä tulõva mutotška küsümä: kas nuurmehe süä om viil vaba? http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Innembüisi viidi hobõsõq Tailovva ja kaaru kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Inne mie siist ei taganõ, kui kelmile latsõvitsu olõmi andnu!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Inne mie siist ei taganõ, kui kelmile latsõvitsu olõmi andnu!» Tukõv maakündjä kostõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Inne mihes saamist om tä poiss ja nuurmiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miis
Inne mina naist ei lupa võtta, kui tütreq arq mehele anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inneminne n . sinnust armust ellema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=heldus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Inne minti serepile, nuija vai kepi pääl, koheega üts kõrrast peo pääle pand, kelle sis kõgo mõemane ots peijo jäi, tuo panti soes, vao jälle loeti ka soe pääle pirvitsa, nii et korrast naoti lugima: pirvitsa, dhu ketsi, tsätsei, tsagati, komnitsa, koosöri, sillem, tubo, kreesnits! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Inne mongoleid olnuq rahvaarvoniq jouti mõnõn Iraani paigan viil 8 aastagasata ildampa, 20. a.s. keskpaigas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Inne mongoli vallutust valitsiq sääl viil seldžukiq ja Horezmi valitsõjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Innemp ku teist 1993. aastakal sanatooriumi juhataja sai, tei` ti jo ta 10 aastaka joosul kõkkõ muud ka. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Innemp lasõ minnu puu külest vallalõ ja' läke kül'lä, kül' ma su iist sis hoolidsõ". http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Innemp pi�t iks koton k�va t��d tegema ja siis viil suuren paraadipruuvil kah. http://www.naiskodukaitse.ee/Voru_naised_paraadil_743.htm?action=print
Innemuiste oll üts mies 25 ajastaka sõah ärr, ni sääl tedä nuo ülembä poha väega tapi ni piinsi nigu timä jovva as kuigi ärr olla ni ku timä peräkõrra päsi sõast vällä, ni tull kodo, et tunnõ inäb umma maja kotustgi ärr, oll kõik viimäne säält ärr kaonu, olõ õs kohki inäb ellä, ni sõs naas timä pöhatuhe manma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Inne mullõ sääl asõnd ei andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innemustõ elli üts kõva mies, kes kõõ ilma läbi villas ja hinele kostki vastalist lövva-õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Inne mäepäält kodominekit visati kyik halv ku haigus tullõ ni jätetigi sinnä, kodo minti tervelt, puhtalt ni ilolidselt. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Inne mõsti neid lombih. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Inne nakka-as süttümä, ku pääle puhe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Innene elokotus Igrise küläh, pärändanu tarkusõ uma imäld. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Inne niitmist minti kuna pühäpäävä hainamaid jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne oll inemise iho üleni küüdsene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne olliq inemiseq kõvõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne olliq viil jaamaq Saljut , Almaz , Skylab ja Mir . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Inne oll rügä olnu sääne kõdrunõ, nigu uba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne oll´ kümme aastakka Obinitsa sovhoosih mõtsavahist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Inne oll’ tä üts egävene ateist ja matõrjalist ja peräst jäi tuus edesi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
«Inne olõ ma külält päid otsast pesnu, a kedagi näe-es niiviisi, õt haard uma pää, mis ol´l otsast lüüd, üska, ja pakku.» Ja tuud kõik rahvas ka näk'k, kes sääl tsässonah olli, õt pääldä juus'k tsässonahe ja ka mõtli, õt püha miis. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Inne olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne olĺ taa mäng. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Inne ol’l kuiv tammõkõnõ, a syss läts tamm kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne otsussõ tegemist saat keskkunnaammõt kava valda. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Inne pan'd uma kõtu häste täüs, sis vei perä16 pinile mõtsa puu ala ja' läts esiki ar. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Inne panti palgõst talaq alaq, sõs lahaspoolõq pääleq jaq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inne peeti ynnõ kolq päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne peole sõitmist tetti viil hulka pruuvõ, et vällä opata ka varutansja ja hainakuu viimätsõl pääväl alas sõit pääliina poolõ ning joba kell üts pääväl nakas ediminõ pruuv. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Inne perrä es jätä, ku midägi anti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Inne piät är hindama, kuimuudu võisi nuu kaivandusõ luudust mõota (eesti k – keskkonnamõju hindamine). http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Innep kõtt lahki lätt, ku hüä ruug üle jääs. http://www.setomaa.ee/
Inne praami pääle minekit joudsõ viil Ðartovo (Tsertva) küllä kaia' ja tsjassonast mõnõ pildi võtta'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Inne presidendis valimist oll' tä apartheidivastadsõ liikmisõ aktivist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Innep saat kuulja käest peeru ku rikka käest as'a. http://www.setomaa.ee/
Innep süü vanamehe osa ar ku vana sõna. http://www.setomaa.ee/
Inne raamatit luke ja hindäle tuu asa jaos rahuligult aigu võtta. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Inne rahvas tiiäki-is näist midä, ku löüti ynnõ, et arq koolnuq mõlõmbaq, kiri ryndu pääl, et mastõr tetäq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne ristiusustamist olli' seto' maausulidsõ'. http://www.zetod.ee/set/126
Inne saa-ai hobõsõlõ päitsid pähhä aia, ku' istu sälgä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Inne saa-ai hobõsõlõ päitsit päähä panda, ku istu sälga? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
Inne saai teves, ku liinah om üts kaupmiis ja tuul om pühäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne savi vidämist võeti tasandõdi maa alt ärq, sõs veeti savi sisse jaq pilluti lakk'a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inne sedä Vinne-syja tapõluist, syss vereväq pilveq lätsi pääle lõuna poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne seebi tulõkit mõsti hinnäst lipõviiga. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Inneskidse Tokio liina ala pääl om parhilla 23 eräpiirkunda (特別区), minkast egälütel om uma liinapää ja liinaga samaq õigusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Inneskidsi koolilatsi ja oppajidõ kokkusaamisõ mälehtüskivi man juhat’ sisse võrukiilne regilaul, mille oll’ kirutanu Kama (Raudsepa) Juta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Inneskiidsi riike lippe nimekirjä kaeq eräle artiklist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_riike_lipuq
Inneskiidsi riike nimekirjä kaeq eräle artiklist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_maaq
Innestine kuningaloss om üts Ungari sümbol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Inne suurt maarjapäivä om kats nädälit maarjapaastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne sõaväke oll’ kümme minotit ildasjäämist tävveste harilik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Inne tedä olliq direktrin Eichenbaumi Külli ja Kama Kaido ni edimäne direktri oll' Kasagu Enn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Inne tulgui aho päält maaha, ku kikas kir’g. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne tulgui vällä, ku kikas kirg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne tull´ yks popka ärq käkki. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Inne tulõsi märki, kuis eläjäkeisi avita. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Inne tulõ-õi' üles, ku mäevärrist juusk veri poolõ jalani.» Kloostri taga kar'us laulnu nimmipite: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Inne tulõ-õi niä ello, ku sõda tulõ; ku veri nakkas mäevärehist sisse juuskma, sis ülke õnnõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Inne tulõ-õi (üles), ku Paasa alt veri juus'k (alla orgu).» (Vana' kõnõli'.) http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Inne tuod saat herr kolm ustavva miest üöse salamahti kaema, kas siäl piäs kah, rahva jutu perrä, tuld olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Inne tuu Gorodis kerigu ehitäjä sai üle Mõla järve astuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne tuu Gorodis[sa] kerigu ehitaja sai üle Mõla järve astu'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Inne tuud kats nädälit paastõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne tuud oll' Eesti valitsus ülendänüq kolm vanõmbat polkovnikku - Tõnissoni Aleksanderi , Põdra Ernsti ja Larka Andrese - kindralmajoris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inne tuud oll' Mingi dünastia ja peräst tuud tull' Hiina Vabariik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qingi_d%C3%BCnastia
Inne tuud oll' keskmäne pääväaig GMT ( Greenwich Mean Time ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/UTC
Inne tuud oll' kiräkeeles olnuq hollandi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Inne tuud oll' tä Jugoslaavia Föderatiivsõ Sotsialistlidsõ Vabariigi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Inne tuud, 12.–13.09. omma sääl vallaliidsi ussi päävä: saa opjidõ töid kaia ja esi savitüüd pruuvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Inne tuud pallõmist kogoti viljä Peko auks, tetti olt*, juudi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Inne täüskuud omma vihmadsõ ja jaihõvõitu ilma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Inne usu-ui immä, ku esi saat imäst. http://www.setomaa.ee/
Inne vahtsõt kooliaastat saiq võro keele oppajaq jälq kokko ni löüdseq, et midägi hiidütävät tuu oppusõ man olõ-õi: latsilõ miildüs uma kodokiil ` . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Innevanast naase' otsõva' päid pühäpäävä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Innevanast oll elänü Vennemaal Oudova takah suur ja väega kuulsa nõid nimega Peipse. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Innevanast olliq kõik kisõlavvakatusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Innevanast oll´ külärahvas sjoo nuka inemisi kogunist salmiga osatanuq: http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Inne vei vanõmb süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inne vietnamlaisi tulõkit 17. aastagasaal oll' Saigon väiku kalamiihikülä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
Inne viil, kui poja kodo ei jõutnuva, nakanu vananaine poiele õdagust süüki kiitma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Inne viil, kui ta umma äräpakõmise märko valmis tetä saanu, tulnuva vanalnaisel poja kodo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Inne viil raamatit luke ja tuu asa jaos hindäle rahuligult aigu võtta. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Inne väsüs andja ku' küssüi. http://www.setomaa.ee/
Inne võeti raoti kõik saan'aq üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inne võeti tetti säntseq väikeseq vihuq valmiss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inne võistluisi saias kokko egä päiv ja latsõ mässäse robotidõga mitte üts, a kolm tunni ja inämbki. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Innitse naisõ latsõ omma tõnõ tsia-ravitsemise (kui hakata sigu toitma sügisel) aigu, tõnõ linaropsmise aigu (ka sügisel). http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Innõ ol'li tsässonah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Innõ palvust lätt pand käe kivi päle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Innõ pidi tarõh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Inspektri ai pääle, et Jakob piät kimmähe gümnaasiummi minemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Instituudi luumise. http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Instituudin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/nove.htm
Instituudin, pidänüq ülikoolin füüsika loengit. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Instituudi rahva siän sai seo tsirk kittä uutmalda disaini iist ja tiinse hindäle hõikusnime «tikumaja». http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Instituudist ja Karula Rahvuspargist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Instituudi tegemise mõttõ pakiq vällä 1980. aastidõ lõpun huugu lännü võro liikmisõ tegeläseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Instituudi toimõtiseq 2000, lk 204 – 216. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Instituudi tüü perrä kaes tiidüsnõvvokogo, midä juht nõvvokogo esimiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Instituudi tüüs om ka keelekõrraldus ja keelenõvvo andminõ ni kotusõnimmi uurminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Instituuti juht direktri, kink nimetäs avaligu konkursi kõrran viies aastagas ammõtihe kultuuriministri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Instituut kõrraldas võro keele ja kultuuri oppamist ni oppajidõ ettevalmistamist ja tävvendüskoolitust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Instituut om asotõt 2001. a. Sääl om võimalik oppiq saami kiilt ja saami kultuuri ni põhiainõs ku kah kõrvalainõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Instituut saa rahha riigi käest, suurõmbidõ tegemiisi jaos saias rahha mano fondõst ja programmõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Internetikursust vidä Kelbä Raivo (kelbaraivo@gmail.com). http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Internetilehekülgi päält. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Interneti müügikotussin oll’ nätä, et vähälikku massinat või saia kas Prantsusmaalt vai Soomõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Internetin ommaq Kauksi Ülle, Olavi Ruitlanõ, Aapo Ilves, Jan Rahman , Contra. http://wi.ee/voro/
Internetin om saiaq võrokeelitsit programmõ ja puutrimänge, harilik om tuu, et Internetin pruugitas uma arvamisõ välläütlemises võro kiilt. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Internetipakja om firma, miä pakk inemiisile manopäsemist Internetile . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internetipakja
“Internetipued pakub kihnlastõlõ aasta läbi tienistust ning võerastõlõ, kis ise Kihnu sua tulla'mtõ, võemalust ette kergest Kihnu käsitüed ning muud kaupa omalõ otsõ koo käde telli,” selet Michelson internetipoodi eelissit. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Internetist otsi, mul om üts Kikka Karla plaat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Internetitunnus ( inglüse keelen top-level domain , lühendedült TLD) om internetiaadrõssi perämäne jago, tuu tähendäs nuuq täheq, miä ommaq aadrõssin pääle peämäst punkti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internetitunnus
Internetitunnussit om kolmõsugutsit: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internetitunnus
«Internet om sääne kotus, kon ulli oppasõ ull’õ,» om Jaan kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Internetti Jaan vahtsidõ tiidmisi saamisõs ei tarvita, a tiid täpsele, mis asi tuu om. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Internet vai ilmavõrk om üleilmalinõ vähämbide puutrivõrkõ ütistüs, miä tüütäs pruukõn Interneti Protokolli (IP). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internet
Interpolil om 188 liikmõsriiki ja timä pääkortin om Lyonin Prantsusmaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Interpol
Interpol (täüsnimega Riikevaihõlinõ Kriminaalpolitsei Organisats'uun ) om organisats'uun, miä kõrraldas politseikuuntüüd riike vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Interpol
Intervjuu Ruitlasõ Olaviga: http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Inuiidi mütoloogian peetäs lasitsat väega targas ja julgõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Inäbä saat õks kidsi rikka käest ko lõõha vaese käest. http://www.setomaa.ee/
Inäbüisi lei õks kidsi noilõ kijä all tüüd ja vaiva veidebä nänü; õks noorõbilõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Inämb es jõvva kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb es nakka kiäki kynõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb es nakka tõisi naisi tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb es näeq sääl sovhoosin naid kiäki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Inämb es olõ vanalkur’al aigu küssü midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämbide es saaqki tagasi tullaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Inämbide käve sääl yks vanaimä, tuu tähendäs mino imä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Inämbjaolt iks uma rahakoti päält, a viimädse aasta om AP Puit tugõnu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Inämbjaolt omgi mõistlikumb kõnõlda eräle mulgi, tarto, võro ja seto keelest, kuiki tõnõkõrd või nätäq, et kats kõrvuisi kiilt olõssi kirotanuq mitmit asju õkva täpsähe üttemuudu. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Inämb jõvvai maq kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb kostkiq midä saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb ku sada aastakka oll' tä maailma kõgõ suurõmb riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_impeerium
“Inämb olõi teid vaija, maq eskiq lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb raamatit oll' õnnõ Vatikani raamadukogon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
"Inämb rahha om maa all kui maa pääl." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Inämb saanu teedä sis, ku olnu näidega kavvemb aigu üten. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Inämb saanu teedä sis, ku saanu näidega kavvemb üten olla. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
"Inämb sa siih ei piä olõma!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb süä olõi kuigi rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämb umma kiilt kuuli! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Inämb-vähämb lätt tuu asi täppi. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Inämbüisi andas albomiq vällä määntsegi helükandja ( lasõrtsõõr , kasett , vinüülplaat ) pääl, a perämädsel aol võidas noid vällä andaq kah elektroonilidsel kujol internetin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albom
Inämbüisi arvatas, et ku inemine u 100 000 aastakka tagasi Afrikast üle ilma lakk'a minemä naas', kõnõl' tä jo tävveste arõnu sõnavara ja keeleoppusõga kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Inämbüisi korjasõq inemiseq kikkasiini hindäle söögis ja sissetegemises, a kikkasiini korjaminõ ja müümine om küländ pall'odõlõ inemiisile ka tähtsä suvinõ-sügüsene lisatüü ja -sissetulõk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Inämbüisi kõik muskliq võivaq liigutõdus saiaq, kuna inemine taht; ent mõnõq liigusõq ja tegeväq tüüd ka inemise tahtmada ehk ilma et inemisel vaja olõssi ega kõrd liigutamist tahmisõ läbi sünnütädäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Inämbüisi mõtõldas saari all meresaari, a ka jõõ- ja järvesaarõq ommaq saarõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Inämbüisi om ai pää sisen ja kaitsõt pääluuga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ai
Inämbüisi ommaq veiniq tettüq viinamar'amahlast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vein
Inämbüisi peetäs rahvaluulõs siski õnnõ rahva poeetilist sõnaloomingut: rahvalaulõ , rahvajuttõ , jutussit , nal'ajuttõ , mõistatuisi , vannosõnno ja ütlemiisi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5q
Inämbüisi saias koolitust koolõn, ülikoolõn vai muin opiasotuisin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koolitus
Inämbüisi tulõ inemisel väega häste vällä õnnõ üts asi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Inämbüisi tuu niimuudu olõ-i. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Inämbüisi üteldäseq võro täheq vällä samma muudu ku eesti keelen, v.a järgmädseq erändiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Inämbüs Eesti erämõisit olliq perismõisaq; inämb-vähämb kõik uhkõhe vällä ehitedüq mõisakompleksiq olliq perismõisaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perism%C3%B5isa
Inämbüs bali keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bali_kiil
Inämbüse Venezuela inemiisi imäkeeles om hispaania kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Inämbüsen kallendriin om kuupääväl kolm ossa: päävä järekõrranummõr kuun, kuu ja aastak . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Inämbüsen main kaias demograafiat ku majandustiidüse vai sotsioloogia harro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demograafia
Inämbüsen telvä iks tutva tutva, no Vahtsõliina laada pääl käü kah väläh. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Inämbüse ummist tunnõtuisist töiest kirot' Shakespeare 1590. ja 1613. aastaga vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Inämbüs inemiisi mõist urdu kiilt , a õnnõ 8% elänikest kõnõlõs tuud ku imäkiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Inämbüs inemiisi opvaq arvokunsti alostust, ku nääq opvaq algkoolin rehkendämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunsti_alostus
Inämbüsi nimäq olliq kõik nii raot, et puul ütest palgist, puul tõõsõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Inämbüsi vialidse sääl ol’liki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Inämbüs juttõst om peri Kanepi aoluu-uurja Hirvlaanõ Milvi kogost. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Inämbüs noist, kiä täämbädsel pääväl kveeni kiilt kõnõlõsõ, omma vanõmba inemise. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Inämbüs põnõvist as'ost (tuumkerik, vanaq tänäväq, pargiq) ommaq õdagu puul jõkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Inämbüs sunda keele kõnõlõjist mõist ka indoneesiä kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Inämbüste peetäs nois arvõ 1,2,3,..., a mõnõq pidäväq arvõ 0,1,2,3,.... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Inämbüste võrokiilseq ommaq valit luulõraamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Inämbüs tuu liini metroojaamost ommaq viil sääntsel kujol, niguq nääq umal aol ehitediq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Inämbüs täüskasunuid tsehhe ja slovakkõ saavaq tõõnõtõõsõ keelest kergehe arvo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_kiil
Inämbüs ungarlaisi tiid tuud luku 1899 ilmunu Gárdonyi Géza kirotõt romaani "Egeri täheq" (ungari keelen "Egri csillagok") perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Inämbüs vallast jääs Räpinä kihlkunda , üts tükk jääs Võnnu kihlkunda Tartomaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miiksi_vald
Inämbüs vallast jääs Urvastõ kihlkunda , väikene tükk jääs Tartomaa Sangastõ kihlkunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urvast%C3%B5_vald
Inämbüs vallast jääs Vahtsõliina kihlkunda , üts tükk jääs Rõugõ kihlkunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5liina_vald
Inämpus korgõpalgalisi tüülisi om parakau väläspuult Verskat ja tuuperäst massmai` mi inämp rahha tõisile kohalike umavaltsustõlõ ku uma valda. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Inämp vinneläisi vaihõpääl es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Inäp jago listi kirotanuisist arvsi’, õt seto kaubamaja mõtõh om utopistlik ja inne kohalikkõ valimisi poliitilinõ k´auk. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Inõminõ om õks tsuudastõ tett - õt nätä' uma nõna ala, tuu jaost tulõ minnä' kavvõndõhe ja midä inäp midägi olõ-õi', sis tuud om väiga vaia, tuust om väiga hallõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Inõmistõ kjaumistõ ja pluudsmistõ aig nakaski rohkõba lämmäl aol. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Inõmisõl olõ-õi' tsiiba ja tiid piteh kjavvuh kaetas õks jalgu ala. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
In’nebä tõrõliq ku es annaq, peräst nakka-s inäb tulõmagi ku üt’evoori es annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ku ar lät’s, syss üt’el’, et ma in’ne ülest ei tulõq, ku mastõra all, sõda om mastõra all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne käve Pas’sitel’jä pühäne kah, üt’s kavvõline. tuu käve piit’repaastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne lihavõõdõht käveq, syss küs’seq võidu ja munnõ, myni võtaas leibägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ma rõivit ei annaq ku üt’le, kiä ti olõdõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) In’nembä ma tei üüq ja pääväq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne meil olõõs t’s´ässon tabah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ol’l tah mastõra kottal valu tammõmõts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ol’l ynnõ nel’ä nulga all, noq om kualgi puul kes’kel kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ris’te naksi näq jo minemä, kõõ verst maad iih, nigu kot’iq valõdi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne ris’tpäivä jo mitu päivä naas’ kor’juma Pet’serehe pihkvatagut’sit kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’ne suurt sõta käveq näq viil puhiaigu kah ja sügüside käveq, lehmäle ol’gi küüs’seq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’nevanast lät’s kas vai kat’stõis’küme pühäst, ku ol’l pal’lo rahvast, ku neläsaa versta takast tult’i kokko jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
In’nevanast mindääs sannagiq, et sanna om nisama ku ker’k, et sann om meil ihopuhastus, ker’k hin’gepuhastus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iohket kihk sa\:hlt sissest , se+ +sinane karrikas om se wastne Testament minnu werre sissen , kumb teye ninck paljude ehst sahb erra+ +walletut pattude andis andmisses , ni+ +suggust techket , ni saggedaste , kui teye johte minnu melletuses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ioseph ostis lihnast reiwast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ostma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
I preemiä – Hellika Otsar (Parksepä keskkuul); http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
I preemiä – Mirjam Vodi (Haani kuul); http://www.pikakannu.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=55
I-punktist ja Karula Rahvuspargist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulit.htm
Ir'o tull üles ja mõs'k' suu arq ja kumar'd' jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iraagi pääliin om Bagdad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraak
Iraak (araabia keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraak
1980 - Iraak läts' Iraanilõ kallalõ ja naas' pääle Iraani-Iraagi sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/22._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
1990 - Iraak rünnäs' Kuveiti ja naas' pääle Lahesõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/2._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Iraani Islamipööreq naas' pääle 1978. a. vahtsõaastakuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani ammõtlinõ riigiusk om šiia islam , tuud usko om 90-95% Iraani inemiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani ilmastu om suurõmban jaon kõrbõlinõ vai puulkõrbõlinõ, õnnõ Kaspia mere veeren om tä subtroopilinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani kiltmaal ommaq päämädselt puulkõrbõq ja kõrbõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Iraani kiltmaal om väega kuiv sisemaa ilm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Iraani kiltmaa om kiltmaa Iin- Aasian , Iraani , Afganistani ja Pakistani alal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Iraani kultuur om sego muistidsõst kultuurist (miä oll' inne islami tulõkit) ja islamistligust kultuurist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani kunstil om pikk ja rikas aolugu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani kõgõ korgõmb mägi Damavand om Elbursi mägestikun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Iraanil ommaq suurõq õli ja maagaasi varuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanil om uma tuuma- ja kosmosõprogramm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani luulõtajidõ raamatit om ümbre pant õdagumaiõ kiilihe 1634. aastagast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani majandus om sego kesksest planiirmisest, nafta ja suuri ettevõttidõ riigiumandist, väikost põllumajandusõst ja väiksist erääridest ja teenindüsettevõttist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani muusiga om päämädselt ütehäälne ja nukramiilne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin eläseq muuhulgan kahruq , gaselliq , mõtstsiaq , soeq , rõipõpiniq , pantriq , ilveseq ja rebäseq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin eläs mitmõst rahvast inemiisi, kink taustas om põlinõ pärsiä kultuur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin olliq rahotuq ja revoluts'oonilidsõq aoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin om pall'o galeriisit ja sääl om üts maailma kõgõ suurõmb ja kallimb kalliskivikogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin om üts kõgõ vanõmbit üttejutti püsünüisi tsivilisats'uunõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanin võetas vahtsõt aastakka muistidsõ kumbõ perrä vasta 21. urbõkuu pääväl: tol pääväl nakkas sääl pääle kevväi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani poliitilinõ süstem om põhjandõt 1979. a. põhisäädüsel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani põh'aossa katvaq paksoq vihmamõtsaq (šomaliq) ja Iraani džungliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani põh'aõdagujaon tekkü Manna riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani põhisäädüse 15. artikli ütles, et "(Iraani) riigikiil ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani rahvaarv om 20. a.s. tõõsõl poolõl väega virka kasunu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani riigipööreq vai Islamirevolutsiuun toimu 1979. aastagal ja muut' Iraani konstitutsioonilidsõ monarkia, kon valits' šahh Pahlavi Mohammad Reza, islami vabariigis, midä juhtõ ajatolla Khomeynī Rūḩollāh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_riigip%C3%B6%C3%B6req
Iraanist põh'a puul ommaq Armeeniä , Asõrbaidžaan , Türkmenistan ja Kaspia meri (tuu takan ummakõrda Vinnemaa ja Kasastan ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanist sai Kalifaadi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1979 - Iraanist sai islamivabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._mahlakuu_p%C3%A4iv
Iraanist saiq mõotuisi nii Õuruupa ku Hiina keskaignõ kunst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraani või löüdäq nime Ariana (Aryânâ) alt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraan jagonõs 31 provintsis ( ostān ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraanlasõq lätsiq zoroastrismilt islamilõ üle aopikku, 9. aastagasaas oll' suurõmb jago Iraani inemiisi joba islamiusko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraan oll' sunnit tegemä ka kehväq lepüngiq Ütiskuningriigiga (1838), Prantsusmaaga (1855) ja Ameeriga Ütisriikega (1856). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraan om ÜRO ja OPECi asotajaliigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraan pidi mito sõta Vinne impeeriumi vasta, kon kaot' umaq valdusõq Taga-Kaukaasian nink and' Turkmantšai lepüngiga (1828) Vinnemaalõ iinõiguisi kaubandusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Iraan vai Iraani Islamivabariik om Aasia riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Irboskah om mitu kerikut. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Irboska kaupmiis’ sõit’ müüdä, pals’si et viiq minno kah ar kodo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irboska kuninga Trovori tütrele Jumala hingli näüdäs unõh, et kas tiq noq tiiäi, mis soo tähendäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irboska liin omgi' lubjakivist ehitõt. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Irboska om vägimehel tett. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Irboska poolõ min’näq om üt’e loho pääl Hämme-Il’jä t’s`ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irboskasst Uutsõ mäe otsast veet’i pliit’e; - kiä pan’d hobõsõlõ suurõba kuurma, hopõn’ kergeppä tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irboskast Uutsõmäe otsast veeti pliite. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Irboskast käve' küti' siia' ja kai', et mil'le s'ooh oroh om väegä hüä luht. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Irboskast tul'l' jäl Mõlla. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Irboskast veeti pliidi'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Irboskast veet’i pliidiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1919 - Irboska veretüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Iroboskah ol'l külä ja Pat´skohvkah ol'l üts talo, Ulanovah ol'l talo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Iroboskah ol’l külä ja Pat’skohvkah ol’l üt’s talo ja Ulanovah ol’l talo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irooniat tan man ei olõki, eks vast kongi Kongo vabariigin pantu mu vana kombain kah viil kõvva tüühü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Iroskast käveq küt’iq siiäq ja kaiq, et mil’le sooh oroh om väega hüä luh’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irratsionaalarv om reaalarv , miä olõ-iq jagoarv , tuu tähendäs, miä olõ-iq katõ tervearvo jago , kon jagaja olõ-iq null. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
Irveles ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Irvemäng kolmes vaatuses kolmeteistkümnele tegelasele". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Irvitiva, et "läts pekole", "läänu ks pekole", "läänu ks peko poole". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Isaac alost' koolitiid küläkoolõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Isaac arõnd' katõ järgmädse aastaga kestel koton Woolsthorpe'in edesi ummi matõmaatiga-, optiga- ja füüsigateoorijit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Isaac jäigi vanaspoisis ja olõ-iq teedäq timä tõisi armukõisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Isaac pidi parõmbas lukõq timäaigsidõ filosuufõ (nt. Descartes ) ja tähetiidläisi (nt. Kopernik , Galilei , Kepler ) töid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Isa panti kinni puukuuri. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Isa tull mul hobõsõga perrä sinnä'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Isa ütel: http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
“Ise idas – silmad läänes” (Vadstena 1948) om juttu, kuis Adson opsõ Pihkvan maamõõtjas ja kuimuudu sääl tüüt. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Isi rüükünu hirmsale. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Iske hindä kullasõ hiussõga tütrikust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iske hindä kullatsõ hiussõga tütrikust. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Iske hindä pääs'okõsõs, linnas keriguaigu läbi kõõ katõ jaku, haar'd' sõrmusõ noki otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iske hindä tuvikõsõs, linnas' läbi vii kerigu mano, tõi pajast rõiva vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iske timä hindä arq kõst eläjäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iske tuu syjamehekene hindä harakas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iske tä tuvist, Kõõq olliq ütelitseq ku üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Islamabad asus maa põh'aosan Pothohari platoo pääl Margalla mäkist lõunõ puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Islamabadi-Rawalpindi liinastu om suurusõ poolõst kolmas liinastu Pakistanin ja sääl eläs 4,5 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Islamabadin om Feisali mošee, miä om kõgõ suurõmb mošee Lõunõ-Aasian ja suurusõ poolõst kuvvõs maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Islamabadi peetäs Pakistani kõgõ arõnõnumbas liinas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Islamabad om Pakistani pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Islami perrä om Jeesus prohvõt ja kah messias. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeesus
Isolaatkeelis kutsutas kiili , miä käü-üi ütegi kiilkunna ala (näütüses korea vai baski kiil ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Isolaatkiil
Issakuta ilotõlgõq! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Issand eis sinna mitte hohli se+ +perrast , et minno minnu so\:ssar lasseb u\:tzines thenitzeda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%B5sar&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Issand hoia mulku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Issand meije olleme mo\:tlenut , et se+ +sinane erra+ +petja u\:tlis , kui temma wehl elli , minna taha kolme peiwa perrast u\:llis+ +tousta se+ +perrast kesse , et se hauwd hoidtut sahb ammo kolmandanni peiwani , et ei mitte temma ju\:ngrit tulli , n . tedda erra+ +warresta n . u\:tlewat se ragwa wasto . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=petja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Issand , minnu sullane om koddo , ninck temmal om se luh+ +wallu , ninck temmal om suhr waiw . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=valu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Issa\: o\:igkade tundma N . kan Iesum Christ temma\: pojia Et mejie sest ussust sahma teudanut n . sinno mo\:llembat wajmo tunnistame . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Issa omma henge anna minna sinnu ka\:ghe sisse . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%A4%C3%A4dikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
"Issänd Jummal avtagu!" http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
“Issänd, ku maq suq sulanõ olõ, annaq nätäq, et maq suq sulanq olõ, kuninga iih jaq pappõ iih jaq kõõ rahva iih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Issändäkene, jumalakõnõ." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Istanbul (innembide viil Byzantion ja Konstantinopolis ) om Türgü kõgõ suurõmb liin ja maailma suurusõ poolõst neläs liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Istanbul
Istanbulin om väega illos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Istanbul om nigu Võõpsu! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Is tiiä inne, ku lätsi külä manu Metkavitsi, lätsi huulitsahe, es tunne külä kah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Istja Sõnn (lakoota keelen Tĥatĥánka Íyotake , inglüse keelen Sitting Bull , umbõs 1831 – 1890) oll' hunkpapa lakoota siuudõ šamaan ja sõapäälik, preeriaindiaanlaisi vabahusvõidõlusõ üts juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Istja_S%C3%B5nn
Istkõ noq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istnu rehetarõh suurõ kivi pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Istnu tõlda ja sõitnu läbi küla ku tuul edesi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Istsemi Negombo lähiksel üten kõrdsin viil inne uma saaretsõõri alostust ja näimi tan saina pääl vibu ja nuult. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Istsõ lavva takah ja märgüt’, ku äkki oll’ täl õkva-kontakt korgõmba võimuga, tä sai arvo, et kõnõlõs jumalaga. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Istsõ maailma veerõkõsõ pääle :,: http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Istsõ ma maailma veerekese pääle / rahvalik ; sdn. A. Ritsing. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Istsõ ma maailma veerõkõsõ pääle. http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Istsõmi sys lavva taadõ, kahvliq peon püstü, et no nüüd... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Istu kasti pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istu, ku tahat tii viirde, ku sa õigõ olt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istu mul siin hobese sälgä ja aja tälle vargale järgi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
“Istu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istus kivi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istus kivi pääle, kump, perse jo hüä külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istus mere veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istus poiskõnõ ütte paika ja tõistõ paika, õks kum’p, kuna lätt perse külmäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istus sautarõh vanal aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istussõq (kur'a käe puult): kindralmajor Larka , kindralmajor Soots , ülembjuhataja kindralleitnänt Laidoner , admiral Pitka ja kolonel Reiman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Istus teeveerde maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istusõ ja kaesõ järve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istusõ, kaesõ läbi paja mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istusõq, kaesõq läbi paja järve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istusõq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istu süümä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istuti pingi pääle rinda ütstõõsõga kõrvusi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Istutõdi ka tarõh tammõ, õnnõ peläti, õt maaha satat, saa haigõt. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
Istva neli vallavanõmbat kokko – neli inemist iks kokko lepvä! http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Istváni valitsõmisaol sai Ungarist katoliiklik apostlik kuningriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Istõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ' maha' ümbre' tsõõrigu ja naksi' rüüp'mä**. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Istõ Miikseh kivi pääle süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ hobõstõ sälgä, lätsiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ ja mõtõl jal: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ kannu otsah ja iksõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõkotussit oll` 50 ringin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Istõ kuhja otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ kyik sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ kõõ vanõmba varsa sälgä, sõit’ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ lauda, sei kõtu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõl ollõh. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Istõ maaha, istõ kõrra aigu, mõtõl’ Jumala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ maaha, mängse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ otsa, oll minek, Nigu las’k’ mäke pite kaari, õkva mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ poiss kuhja man kõõ vanõmbalõ varsalõ sälgä jaq sõit' kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ pääle kannu ostah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq hobõsile sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq hobõsõlõ sälgä, sõidiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq järve veerde maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq loodsikohe mõlõmbaq, lätsiq merd pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq loodsikohe, sõidiq viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq loodsikohe, vei viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq nimäq hobosile sälgä jaq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq sisse, niq lätsiq jalq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõq veleq rattile ja lätsiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ rehe nukka takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sadula pääle, sõit’ hobõsõga mõtsa joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sinnä maaha, loi meie-issä, syss naksi arvu saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sisse ja lasiq näq timä alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sisse ja sõud' imä perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sisse niq lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ syss süümä timä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sälgä, Valai! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sälgä, tahtsõ kodo sõita, a jänes sõit’ mõtsa, poiskõnõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ sõs sälgä ni lätsi minemä ni hoppõn pand iks uma 7. versta sammuga, nikavva ku sai ütte suure kattõtõistkümne süllelise aija mano, sääl oppas hoppõn, et ku mi nu aija lää, sis sa näet, sääl magahasõ kolm tütreku, a sa haara tuo üskä, kiä varvast liigutas, ni tsura tekk ka nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Istõ süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ süümäaolõ, seiq kõtu tävvest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ süümä, kuurõ muna arq tu sulanõ ja lõigas’ neläst sirdusõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ tekile pääle, “Viiq minno liina!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ teki pääle ja vei syss liinu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ tsirgulõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ tuu mees üles, et ma väegä kangõst olõ magama jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ tä soelõ sälgä ja küsse, et kohe sa tahat minnä ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ tä soelõ sälgä ja [see] küsse, et kohe 41 sa tahat minnä ka nii. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Istõ tõnõ jäll keriku läve pääle, kai et kerik um nu ilosahe ärr tett, a’ mia tuost abi, ku iks kellä viel vaija, olõ õi ütigi surmast päsemist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Istõ vankrihe ja sõit miis jal edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ üles ja ütel, et vyi, ku kaua ma magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ üles ja ütel, et või, ku kaua ma magasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Istõ üles pingi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ üles, ütel', et arq ti minno peläkui, ma teile taha kynõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Istõ ütsindä tõlda, läts kodo kurvaline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Isä jäi kuurma mano, poig läts tarrõ lupa küsümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Itaalia Vabariik ( itaalia keelen Repubblica Italiana ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia
Itaalia keelest om peri suur jago muusiga ala sõnavarast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia_kiil
Itaalia kiil om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 61,5 mill'onat inemist põhilidsõlt Itaalian , Sveidsin , kotussidõ Afrikan jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia_kiil
Itaalia kiil om kujonuq rahvaladina keelest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia_kiil
Itaalia kiräkiil om kujonuq Firenze kandi murdõ perrä ( Dante ja Boccaccio loomingu mõol). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia_kiil
Itaalia oll' edimält Keskriike hulgan, a 1915. aastagal läts' üle Antandi poolõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antant
Iummala weggi sissen ey heitiskelleme a\:chk murritzema ni theb se Israel oige Suggu kumb sest wajmust tunnistut saj ninck omma Iummalit otis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muretsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
«Iuro-okupant taht meile umma sitta müvvä ja viil maru kallilt!» Tä hinnas’, et Vinne rohtõga saa hinnäst pall’o odvampa terves tohtõrda: almageel masvat Vinne rahan õnnõ sada ruublit ja trihhopoolgi om otav. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Iva, Sulev (2007): https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
"Ivan Hatapoig, angõq vääreldäq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig haar'd', lei pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig hiit' tuu herrä silla ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig inne annai pilli, ku arq viiq minno paiga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig nõs't' tuu kaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig pan'd' umaq hobõsõq söömä, nuuq hobõsõq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapoig ütles kuningalõ, et miq kolmõkese veljugaq läämi ot's'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Hatapojalõ kitiq, et määnestkiq hätä olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Ivanovits, kohes läät? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ivan Ivanovits, kohes nu läät? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ivan Ivanovits, kullõ tüminät, ni tuo kullõl ni üttel, et oi suurõmb um tümmin ku inne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ivan Ivanovits, miä sul hädä um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ivan Ivanovits, miä viga? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ivan Kroosna sõit’ tagasi Riia puult ja näkk Meremäe otsast uut müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Kroosnyi tapõl Petserih nii, et veri oll joosnu kerigu värgist sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ivan Kupets, kos saq läät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Kupets las'k' silmäq vallalõ, ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Kupets lätt kivi mano, ütles hillä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Kupets ol’l, tuu om paaba perseh joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivan Kupets ol’l’, tuu om paaba perseh jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ivanilõ, Vasilallõ" jne., tuud müüdä, määntse ts´uraga ridatütrekku paari tahetas pandaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ivani sõbraq naksi ot’sma takah Ivani pääd, kas kiä tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivari Padar: http://www.maksumaksjad.ee/modules/news/makepdf.php?storyid=1111
Ivaril ommaq agaq kõvaq toetajaq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
Ivari tekk’ as’a är. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/inne.htm
Ivvan' Groznõi säidse aastakka ol'l Riia liina all tapolnu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ivvan' Kroosnõi käs'k tetä' Petseri mastõra ümbre varvolist aida, a nimä' teie' kivimüürü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ivvan' Kroosnõi lät´s uma soaga minema, lät´s läbi Logosavitsa Valgõ-Risti mano, jäi tuu sõda täl kõik pümehest. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ivvan' Kroosnõi ragi täl pää otsast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ivvan' Püssnik käü mõtsa pite, näge, et susi lätt katõ pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan essü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan hiit sõlmõ sisse, “Olgõ papp kaq siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan hiit’ sõlmõ ette, luud jäigi perse külge, tütrik kaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Iv[v]an läts, tsõdsõpojaleelo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Ivvan oll hõiganu, et mis sa räksit, tul paremb siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan olli ka küll insinööri. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Ivvan otsõ riidast hüä nuudi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan virot takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan ütles Vassilalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ Grosnyi, säid`se aastakka ol’l Riia liina alla tapõlnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ Kroosnyi käs’k tetäq Pet’seri mastõra üm’bre varvolist aida, a nimäq teieq kivi müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ Kroosnyi lät’s uma syaga minemä, lät’s läbi Logosavitsa Valgõ-Ris’ti mano, jäi tuu sõda täl kõik’ uma ratta ja müt’sü ja kep’i kyik’ mastõralõ, sõss sai sõda jalq um’mi sil’mi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ Kroosnyi ragi täl pää otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ - kunigas ol’l sõitnu mastõrahe sis’se ja ol’l maninuq, et maq ja Jummal’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvan’ võt’t - pääle ku naan’e arq kuuli - võt’t timä munga taa**. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ivvo naksi roosaga Petrat takah ajama. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Ivvo päsmre perägä Naksõ Peträt nuhtlõmä. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Iä all, iä pääl, vesi juusk vaihõld? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=19
Iä jo nilbõ, külm ja likõ lumi hoomatõh. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Iäliustik Wrangelli-St. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli-St._Elias%C3%B5_rahvuspark
J. Ait kolmõnulgalinõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
J. Blokiirmisõq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
J. Lattik pagõsi 1944 Ruutsi, kon tüüt´ pastorinaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
J. Määne om Su lemmikspordiala ja mille? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
J. Määntsit koomiksiid Sa loet? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
J. Oras, kes inne vaene mies oll, sai no õigõ joukas, no umgi Soosarõ mõisa rintnik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
J. Oras oll kõigildõ vana kavval mies, ja nii lei ka tima seo kõrd Jak. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
JP hindä synnu perrä sündü Varstu sünnütüsmajan (midä inämb olõ-iq) “timä aol” niisamapalló latsi ku parhillaq Võromaa pääleq kokko. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
JP om elävä näüde taast, et maaelo om viil vyimalik, a ilmaparandajat olõ-iq tääst õigõt saanuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
JP omgi loonuq mitmid laulõ üten tekstegaq ja kirotanuq ka juttõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
JP om pidänüq päätsooqtehnigu ammõtit Kamara sovhoosin Mulgimaal ja Antsla sovhoosin. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
JP vai nigu tedä sakõmbalõ kutsutas, Pulga Jaan´ , sündü 27. märdikuu pääväl 1947 Varstun, üles kasvi Kul´drin Miku külän. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
J. Räppo. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
J. Tuhat tammõlauda, sada saelauda, pääl kats kaanõlauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
J. Vahtra kuuli Võrun 27. jaanuaril 1947, matõt om tä Põlva surnuaida. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
J. Vana halli pääga vanamees tulep lävest sisse, pistap pää pengi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
J. Vette lätt, vesi ei liigu, ruugu lätt, ruug ei kõhise, tulle lätt, tuli ei paluta? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Ja' tull sõda. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja Eeži lätt õks mineme, ma hõigu: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja Hesse om õks nii lihtne, ku sa esi tahat, vai nii rasse, ku sa esi tahat. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ja Jansonsi Silvi kultuurimajast oll` tulnuq Eesti lipukõsõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ja Jumalõst alastimist. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66845/Livli_10_1936.pdf?sequence=1
Ja Jummal küsse Juuda käest, õt misperäst sa' nii teit? http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ja Jummal seletäs tälle sedämuudu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja Juudas oll Jumala tahtmisega nõuh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ja Katsjaan õga es lääqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja Kääpä latsõq põlgasõq miiq latsi veidükese, et nuuq säält mõtsakoolist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ja Laanaru kintsu iist kah mitte, saadõtagu tä sys kosmosõlõ vai sitamaja taadõ palukit korjama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ja Muri oll ta nimi. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ja Muri oll’ ta nimi... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ja Muri puri sääre... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ja Nahapesja Kadõ annu metsapiigale hulka marju, üts kolm toopi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Ja Niilo Tiidu kõrras kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Ja Oravil om ummamuudu hää vaimsus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ja Tallinnangi opitas mi võro kiilt nii ilosat. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Ja Tõnissoni Manni oll ka sääl. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Jaagor kuul’d, ku pap’p selet’, et hopõn’ timä mot’silahe vidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaagu tegevüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Ja ahnõ herr jäi kõigõst ilma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Jaahtu ar sis lasti haamist tõrva liim vällä ja panti pudelihe, säält sis lasti kas topsi täüs vai ka kroos kõistõ ja juudi tiiskusõ rohost. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Jaahuq lastevaq kaq tarõh ärq oigodaq, külmält ei lääväq hapnõmma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ja aiast tulõ kül kits kavvõn hoita. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Ja aida mõõdõtas jäl' sülega'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ja aidan ollivaq kohvriq, kos rõivit hoitiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Ja aita saa sullõ kaq kyikõ viländ, niq leibä, niq suula. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaak küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaak märgis: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaala järv (Jala järv) - Jaandi järv - Jaanimäe tiik (Aladi 6) - Jaanissaarõ järv (Jaanisaare järv, Jaanisjärv) - Jaanuse järv (Pikkjärv) - Jaanuse paisjärv - Jaanusjärv (Sinepijärv, Tahkri järv, Tohkri veskijärv) - Jaaska järv (Prangli Jaskajärv, Savikoja järv) ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Jaalipäävä hummogo iüül päivä mõstas kastõga suud, sis ko umma'-silmäh- haigõ', vai käeh-haigõ', sis sütüse ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ja all provva ja preil'i otsõ' pär'lit jõõ veerehn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ja alomadsõ kõrra leeväautomiis' Piitre ei paistu kah kõgõ tervemb. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Jaamah ommaq inemiseq elänüq 11 aastagat ja tah ommaq käünüq ilmaruumilindajaq viiesttõistkümmnest riigist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Jaamamuuna 11 vaja minnä liina 12 viimä: mine esi liina, ega timäst teoleminejät ei saa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Jaa meile soo vildikene arq, õgalõ ütele ütesuuru, nii et ei saa hiusõ suuru vähämb ei rohkõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaam sai nime katõ lähken olõva perismõisa perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
"Jaa, muido oles sa meid pilkama naanu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Jaam um tett katõst tüküst: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Jaan Kaplinski juubõlis om HS tylknuq veitü timä värsse. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Jaan Lattik kuuli 27. juunil 1967 Stockholmin. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Jaan Lattik om võrokiilse proosakirändüse klassik. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Jaan Lattik sündü 22. viinakuu pääväl 1878 Karula vallan Mägiste talon rentnigu pujana. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Jaan Lattik tuuvasta kirot´ hulga nuurijuttõ, kos tä kasut´ võro keele Karula murrakut. http://wi.ee/voro/
Jaan Lõo om hingipäiväst kirotanuq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Jaan Ortus, sünd. 1857. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Jaan Piitregaq käveq katõkese tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaan, Rahmani Jan ja Ilvesse Aapo . http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Jaan Räppo om võro kiränd&#x00... https://www.geni.com/projects/V%25C3%25B5ro-kir%25C3%25A4nd%25C3%25BCs-Eesti/299
Jaan Vahtra kotsilõ saa lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Jaan Vahtra om võro kirändüse jaoss tähtsä timäaigsõ rahva elo kujutajana ni setokiilse nall`araamadu kokkosäädjänäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Jaan Vahtra põlist´ mälestüisin Lõuna-Eesti vaimu ja kasut´ lõunaeesti kiilt tegeläisi kynnõn. http://wi.ee/voro/
Jaan avit' velel tallo pitäq ja opas' talvõl Lepä talo kambrõn Himmastõ külä latsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ja and näile olt juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja andsõ esäle. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Jaanihaino, palotakjet, tammõossõ, pihlapuu ossõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaani juttu! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/inne.htm
Jaani kogodusõl oll' edimäidsil aastagil 10 tuhat liigõt, lõpo poolõ kasvi tuu arv üle 20 tuhanda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jaanikõnõ, mehekene, mehe-jo-kõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
Jaanikõnõ, poisikõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/11.html
Jaanilaatu tul’li iis’päävä Petserihe, poolõpäävä aigu turu pääl nakas’ verd suust väl’lä juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaanini vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Jaanipuulpäävä keskpäävä paiku oodõtas inneskidse Saru kooli manu Andrusõlõ kõiki Saru inemiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Jaanip??v? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Jaanipä mindäs Petserihe kah, käüvä õks risti' ümbre liina'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaanipäävä lät’siq jal üm’bre mastõra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaanipäävä poolpäiv ol'l käeh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Jaanipäävä puul'pühä köüdete vihto - auvihto. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaanipääväs tetti õks joba vihtõ ja päält jaanipäävä kah, ku oll’ illus pääväpaistõlinõ ilm, sis tetti õks. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Jaanipäävä tuvvas õnnõkõisse, pandas saina vaikkõllõ, kõlgusõ vai aida saina vaihhõllõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaanituld tetäs õdago, palotadas aiasaiba paare ja äkle jah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaan: laulminõ om tervüsele tävveste kasus! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/index.htm
- Jaan liina. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Ja anniq värähti tulbalõ suud, et me inämb uma esä kotust ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaan oll' ütelidse kuulmeistri ja möldri, a talo ja veski kuuluvaq timä noorõmbalõ velele Peetrile, kinga tä kuun elli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jaan olli Vinemaal, Kusta olli nooremb, ta olli ka kooliõpetaja, ka kirjandushuviline. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
Jaan oll´ XX sa´andi alostusõ klaverimeistre uma vabrikuga Tartoh. http://www.zetod.ee/set/zetod/matis
Jaan teist ala kussi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/6a-jaanikoni-vellekoni/
Jaanuari keskpaigan paistus äkiline külmäsminemine ja veebruar om tõõlinõ talvõkuu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Jaanuarikuu Uma Pido lauluproovid naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Jaanus and mehidsile külmä tsukrulahhu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Jaanuse Einari pilt, Uma Leht Varbusõl saa Eesti suurõtiimuusõumin kaia Eestin ainukõist 1956. aasta paraatmassinat ZIS-110B, mille väärtüses või olla puul miljonit eurot. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Jaanus om töövikjäs tsura. http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Jaanus rehkendäs, et täl saa joba 22 aastakka kapstakasvataja ammõtit. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Jaanussõl jää-i talotüü mant säänest aigu. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Jaanus tund nal´a hõngu ja lask tal hariligult haisama minnä’ – kõtt kõvõrah ni silma’ veeh! http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Jaanusõ Einari selet’, et joba juppõ otsmisõ pääle läts’ aastit aigu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Jaanusõ Heinol oll’ edimädsenä käen kinnine kere, a raami sai tä vallalidsõ massina uma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Jaan viskas jo jaahekivi vette. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaan ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja an’d’ rahha ilma lugõmalda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja aokirändüse ja luulõ aost proosa ja kooliõpikide aigu. http://wi.ee/voro/
Jaapani keelen kirotamisõs pruugitas kombineeritült neljä esiqsugumast viit – hiina kirä perrä kujondõdut kanji 't (漢字), silpkirjo hiraganat (ひらがな) ja katakanat (カタカナ) ni mõnikõrd ka ladina kirjä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapani_kiil
Jaapani keelen olõ-õi hellü l , mink asõmal om nii kõnnõn ku kirän inämbüisi r (nt balto olnuq jaapani keele ladina ümbrekirotusõn baruto ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapani_kiil
Jaapani kiil (jaapani keelen 日本語 ( nihongo ) om Jaapani ammõtlik kiil ja põhilinõ läbikäümiskiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapani_kiil
Jaapani kiilt om mõnikõrd arvatu altai keeli hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapani_kiil
Jaapani pääliin om Tokio . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapan
Jaapan (jaapani keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapan
Jaaq saqkiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja arvada, et Olav masse ka viil mitmekõrdse hinna. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Jaa, sis palotas päiv, maahigi arr, ehk ta küll sis viel hullõmbahe higonõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ja asi või inämb sinnäpoolõ käändä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Jaava saarõ keeleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Ja avitas. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Ja ega nulga ala pandas raha, alõmatsõ kõrra nulga vaihõllõ, kopek vai kats. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja ega säändsit aitu vast ei olõki – pall’o tühjä ruumi ja üts peris suur akõn kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ja egä ajastaia pühits üte päivä järvele ja selles päiväs vei ega ajastaia üte inimise pää, visas järve, a seda ei tiiä keägi, kost ta tema sai. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
Ja egä kord olli võrgu kallo täüs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
Ja egäsugumadsõ juuriguperä: kartolikoorõ ja muu kraam, kõkkõ säänest kits süü. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ja elli timä kolq aastakka jo kuningah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja elo kyigildõ hüä ja ütte naist sai viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja elo om mu jaos pühä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ja esi joq tä mõtlõs, et noq õks mullõ surm saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja esiki nuu neli ei suitsa kõrraga ei jõulopuulpääväl, ei vana-aasta ega jaanipäävä puulpääväl... http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ja esiki tuud tulõ miilde tulõta, et mesi om hää. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Ja esi näi päält, kuis tä lassõ joodigu kodo är viiä, et muido tulõ politsei ja vii är Põlvahe! http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ja esi sai kah kõvastõ arq raanatus tuu tapõlusõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja es naata üüse paigah pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja es olõki... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ja esä oll’ katõssa aastat Mooste sovhoosi direktri. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ja et langa saa esi värmi siiniga ja esi tsäihaina koëada. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Ja et tunnõdu-teedä nahvtavaru olli küländki suurõ, sis paistu, et om viil hulga aigu, et varuvariantõ vällä märki. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ja et tuu iist rahha mastas, lask näil kultuurikandjil seo ilma aigu är ellä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja et uma kodomaastigu pidä tä meeleh kõik aig. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Jagagõ nii varsaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagamiisi oll' kolm tükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Jagasimi är, et nuu tulõ piässi kah är laskma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Jagi arq ja läts mant minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagi arq kõõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagi nel’ä tunni seeh kolmõ päähä, nii, et hiusõ võrt ütelegi rohkõmb ei vähämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagi poiss abimehele, sandilõ poolõ varra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagiq timä kyigilõ viina üle lavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jagoarv m/n , koh m ja n ommaq tüküarvoq, näütäs kogust, miä saias, ku terveh jaetas ärq n ütesuurõs osas ja noist osõst võetas m tükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Jagoarv m/n mõõt kogust, miä saias, ku üts terveh jaetas n ütesuurõs osas ja noist ossõst võetas m tükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Jagoarvoq vai ratsionaalarvoq ommaq tervidearvõ ja tüküarvõ jaoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Jagoarv vai ratsionaalarv om katõ tervearvo jago , kon jagaja olõ-iq null . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Jagoarv või ollaq hää, kuri vai null. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Jagoarvõ hulgan ommaq terveqarvoq, tuuperäst et ega terveharv om jago, kon jagaja om 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Jagoarvõ hulka tähüstedäs (sõnast quotient ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Jagoarvõ ja irratsionaalarvõ hulkõ kogo om reaalarvõ hulk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Jagoarvõst ommaq terveq nuuq, mink jaetav jagonõs täpsehe jagajaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Ja-gu14 nahk jo paras jagu täüs oll, läts timä ärr mõtsa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Jah, aga nüt peräst keeleti ärä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Ja haigõga om alati lugu nii, et mõni är kah koolõs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Jahajärv - Jalametsa järv - Jalase järv (Sõbessoo järv) - Janokjärv (Jänukjärv, Janutjärv, Jaanekjärv) - Japsi järv - Jaska järv (Karula Jaska järv) (Jaaska järv) - Jaska järv (Olustvere Jaska järv) (Jaska paisjärv) - Jaskajärv - Jaugamõisa järv ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
«Ja hallõ om kah tedä häötä – nii tark elläi jo, inseneer…» http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Jah, a mu kogussõ ei olõ nii suurõ, ma saa-i kõrraga kuurmat tsiko kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja hani jätä-i kunagi purõmada! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Jah, a papakohv ütles, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Jah, a seledä kõigilõ sammamuudu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Jah, eks tuud hätä om mõnõl kah, a ku ma kae taloliidun vai opipäivil, sis om iks nuuri hulgan. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja herräq küsse, et vaest soo üümajaline midägi mõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, hoolõkotto minekit kaalutas iks peris pikält ja küstäs iks mu käest kah nõu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Jahhu panõ nii, et tulõ paras tainas. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Jahi- ja põllumehe piässi kuuntüüd tegemä «No jaanipäävä aigu nakkasõ jah immise üten vahtsidõ põrssiga ümbre roitma ja nurmi päält hääd-parõmbat üles tsungma,» ütel’ Sõmmõrpalo jahtkunna päämiis Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Jahimeestel om sääl ka paugutamine keeletü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Jahimehe: ilvessekatastroof! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Jahimehe laskva tsiko mõnõl puul eski üle limiidi, a iks taha-i näid vähämbäs jäiä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Jahimehe lihtsäle lää-i mõtsa koolnuid tsiko otsma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Jahimehelugu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Jahimehe lätsi masti mant mõtsa. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Jahimiihi om teil hulga? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Jahimiihi saat Kaun talonigõ mano, kiä kõgõ inämb hädän omma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Jahimiis., Kelläga kahr., Kass ja kikas., Rästäkene, repän ja varõs., Repän hanikarjusõst., Teedakõnõ ja munakõnõ., Käkit kuld. http://www.rahvakultuur.ee/muinasjutukool/about.php?id=474
Jahimiis las'k' püssägaq valu suuhtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jahimiis om iks jahimiis, mitte maaparandaja. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Jahimiis saa tsipakõsõ tsiku arvu timmi. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Jahipedämine näi ka väega koomuski muudu vällä, perän Tätte Jaan ütel, et seod jako etendüsest oll veidükese häpe kaia. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Jahisäädüs kõnõlõs umma, luudusõ kaitsmisõ säädüs umma… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Jah, ja mehe eläse tuud rohkõmb üle kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Jah, joba 11. aasta lätt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Jah, kats’ aastat inne lavakalõ minekit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Jah, kohustuisi, tüüd, kats nädälit om puhkust är, a umma tüüd ei olõ saanu tetäki! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
- “Jah, kuis ma päivä pals’si, et kulla pääväkene, armas pääväkene, mingui arq, las mul päävihk pääle pandaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, kuningriigist om saanu` päiv, midä õga järgmine kõrraldaja taht üha inämp parempini ja parempini tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Jah, kunst om mu hobi, hindä ao väega hää täütmine ja välläelämise viis. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
“Jah, käeh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, kõnõldas ja mõnõ tegevä är kah, nigu ma, Jaan ja mõnõ viil. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
- “Jah, külälise!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Jah, ma näe, võta üles ja panõ korvi!» Ma olõ säänesama! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
“Jah ma olõ syss kergemb.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Jah, ma tahasi küll minnä siist är." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Jah, mu jaos om tuu tempo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Jah, mullõ miildüs maal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
«Jah, mul om ka kolm jõulist poiga, võide vahel neidega umma jõudu käia; nüüt ei olõ neid küll kotoh, võiva õnnõ pia tulla,» vastutanu vananaine osavõtlikult vägimehele. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
"Jah, mu mees om mullõ kats lumivalgõt hamõht ostnu, mis mul no viga!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Jah muudõge! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
"Jah, nüid pia ma siist igävesti lahkuma, kon enne mu esivanempa joba ammust saani om elanu!" http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Jah, olõ küll nimelt lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Jah, om külh. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
“Jah om kül kodus.“ “Kas om võimalik provvaga kynõlda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah om külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja hopõn om aho pääl ja kottõ om saina veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, poig om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, poig, tuu om tuu peräst, et hobõsõ taosõq pant vaja pääle ja lindsiq jätät rippa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah provvakõnõ, ma taha teile ütte hääd juttu ajada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, rahvas kõnõlas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Jah, tahetas väega pall’o, a lõõdsamiihi ei jakku. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Jahtkunna päälik Rammuli Tiit hinnas’, et tsipa alla ütsä tuhandõ hektäri jahimaa pääl jalotas kuus-säidse ilvest, a paras olnu kats-kolm. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
“Jah, tsungsõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jah, tuu aoni saa õi, kooni tuud koskilt lukõ saa õi. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Jah, tühäs jäänü küläst olõ õi kirstukandjit sakõst võtta ja ku krematooriumi kuulutust usku, omma kulu väikumba. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Jahust tetti üvä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Jahuveski tulõva vahtsõst “Pernaanõ nõud kiviveski jahhu – tuu um pehmemb ja leib saa tuust kobõdamb,” selet’ Hartsmäe mahetalo peremiis Hollo Agu Haanimaalt. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Jah, vai vaadsa¿, vai teie keeli `vatsku (naerab). http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Jahva_ks no, kulla kivikene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/9.html
"Jah velekeseq, tulli külq, a ma tulli kiibõr-kaameni perrä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jahviga talu viimäne eestiaignõ peremiis. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
- Jah, väl’lä visks`i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja hää inemine. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ja hää om tuu, et haridüse asjapulga nuuri inemiisi ka sama asja pääle mõtlõma hergütäse ja timähhava keväjä küpsuskirotamisel üte teemana (eesti keelen "Nüüdisaja kirjandus – looming või äri?") inämp/vähemp sarnase asja vällä pakksõva. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Jah, üteldäs tihtsäle: tütrekene! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Jaigi Juhan kasvi üles Tsooru valla Roosigu mõisan ja Luhamõtsan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Jaigi Juhan kuuli Katrineholmi haigõmajan 10. joulukuu pääväl 1948. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Jaigi Juhan sai kirotamisõs mõttit vanost rahvajutõst, Pärlijõõst ja esä nal'ajutussist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Jaigi Juhan (13. vahtsõaastakuu 1899 Sännä mõisa – 10. joulukuu 1948 Stokholm ) oll' eesti kiränik ja aokiränik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Jaigi-Kauksi Ülle «Vihmatarka». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Jaiki mängmä naada. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Ja ikk ja lätt minemä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaik oll' eesti raamaduaastaga toimkunna pääsekretär'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Ja iks võinu olla söögilaud umast söögist, mitte nii, et üteh taloh saat lihha süvvä, tõsõh leibä, kolmandah hapnit kurkõ... http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ja ilma keskooliharidusõlda pääle Antsla põllutüükooli kohegi op ` ma minnäq ei saaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Ja ilma mõtsalda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Ja ilvessit om jo kah kõvva mano tulnu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ja imä limpsas kiilt. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Ja imä saat’ poja söögiga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja inemiisi, puiõ ja kassõ ja kõik, mis siist omma läbi käünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ja inemisel, nigu om ruumipsühholuugia näüdänü, om ka parep olla pargin vai muial, kon pengi takan om puhm ja iinpuul om lagedat. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Ja ingläisile tii eesti süüki kah tutvas, nii et nä tiidvä, miä om mannavatt ja krõngli. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ja inämb mäke ja orge sai muidöge sinnä' paika, koh õndsamp rahvas oll. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ja inämbüisi lihha luiõ pääle ei jätä... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Jaiq lautu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja istnu ütskõrd säändse lavva takah, kos jaetas suuri rahho ja võetas vasta säädüisi, mis mõotasõ hulga inemiisi elosaatust. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
- Jaivaq syss joba süüjit pit’e.****** Üt’s sudi miis’ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jajah, kavalus on mõnikõrd enämb väärd kui suur jõud. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Ja jalqki too velenaane kirot ümbre ja saat mullõ, et saatkõ sitastõ luudõga vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja jälle hääl ütle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ja järgmine kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Ja järgmäne kotus om hoolõmaja, kost minek õnnõ ütele poolõ… http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ja jätiqki mu sinnä püttü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja jätt timä mängmise maaha ja juudi jäti pääpesmise maaha ja sai nii poiss rikkas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja jõulõaigu läts’ kah hulga asju minemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ja kaartõpandja opas', et kivi käänä hüvä käe poolõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kae: kõik kurävaimu' olliva' tuu kavala' nõuga raahul ja kurävaimu' nakseva' suurõ hoolõga maad mõnõst paigast üsäga kokko kandma ja teivä' mäest, mõni kurat ai' jäl umä turöga mäkki kokko. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ja kaes, sääl om üts keldri uss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kaes, tulõ üts kullanõ tsirk ja nakas ubinit tsäunma 17 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ja kaes, tulõ üts kullanõ tsrik ja nakkas ubinit tsäunma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kae syss Mikul’ tahap Üri käest hobõst vaehtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kagoh om imeh, ku õkva vaihtõ pääle om myni majakõnõ tervess jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kai sõbõr tsirgu üle ja tahtsõ tsirgu pääluud ja siivoluud süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jaka jummal." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja kaksas poisil silma vällä ja läts edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kanajalgu pääl mulgi kiilt lihtinimine iki pelgäp — sirguripp ja salmonelluus kummiteve sääl taga. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Jakapäiv vai iljäpäiv, tuu om üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jakapääväst käänüs suvi joq sügüsehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jakapääväst viis’ üüdpäivä annõpäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kar’usõq löüseq pühasekese orost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kas iks om sündsä tuu, et president, kiä ole-i keeletiidläne ega peris native speaker, nakkas rahvast oppama, määne piät eesti kiil olema. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Ja kas ma tuud väärt olõ olnu? http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Ja kass läts külla ja sei iire säitse *10 poiga ära. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/84.html
Ja kas ta oli õhukene¦s vai, vai paks vai? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Ja katsk kullõlnu ka tuu vuuri vanamehe palvõt ja lubanu aastaga peräst tälle surma tegema tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ja ka tuu es olõ kõgõ tähtsamb! http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ja katõ aasta peräst ütles, et kas sä tahat kodo minnä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja kaupmehe naane an’d’ kokõlõ käsu kätte ja käs’k’ arq tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja keedetüt muusi meil kiäki ei süü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ja kellä katõssani ja mõnikõrd pidi viil vahel ütessäni mõtsan olema. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Ja kel maad kümnide hektaridõ viisi käen ei olõ, nuu kasvatasõ maaskit, hõrakmarju, põrknõid vai muud säänest, mis süvvä sünnüs ja kõigilõ tarvilik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ja kes mõist edevanõmbidõ kiilt, tuu piäsi mõtlõma tollõh keeleh – sõs saat esi kah parõmbalõ arvo, kuis nimä võisõva mõtõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ja keväden kõlbas süvvä'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja kir’äkandja vei kirju ja kir’äq vahetõti ümbre arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kitetäs sõbrulõ kah, ku hää oll’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Ja kiä harinu kotoh kydsetyt leibä syymä, pidävä tuust õks inämb ku poodileeväst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ja kiä ütel’, et armumist olõ-i nätä? http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Jakku vai tiiäi midä tuust sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jakob. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Jakob Hurda “Setokõstõ lauluq I-III”; http://wi.ee/voro/
"Jakob Hurda elamud Tartus", aokirän "Eesti Kirjandus", Söödü Karl-Eduard, 1931, 472-485. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
"Jakob Hurda elu ja töö", Mohrfeldti Aleksander, Ilmamaa, Tarto, 2007. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob Hurda kotsilõ om kirotõt: http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Jakob Hurda käsikirälidseq tekstiq ja joonisõq: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Jakob Hurt “Setokeste laulud.” http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Jakob Hurt ku rahvaluulõ-korjaja ja uurja. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Jakob Hurt oll´ tähtis tuu poolõst, et tä lask´ kokko kor´ata ja kirjä pandaq miiq kuldao luudu ja päst´ tuuga mi mälu häömäst. http://wi.ee/voro/
Jakob Hurt: rahvaluulõ korjamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Jakob Hurt sündü Võromaal Põlva kihelkonna Himmastõ külä Lepä talu kuul`meistre pujana 22./10.VII 1839. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Jakob 1864. aastal Tarto ülikoolin usutiidüse eriala. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Jakobi esä Hurda Jaan ja vanaesä Hurda Jakob olliq küläkuulmeistriq ja talorentniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakobi hindä sõnno perrä olliq timä opõtaja- ja hingekar'ussõanniq õigõ mõõdukaq ni timä loomus ja võimõq olliq inämb koolitüükõlbsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakobi imä kuuli 1898. aasta sügüse. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Jakobil kodotöie jaos aigu es jää. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Jakobil olõ-s kah midägi tuu vasta ja nii valõ kerkokonvent põimukuun timä Kauzmanni amõtiperijäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob löüd' kogodusõn iist keskperälidse usulis-kerikligu elo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob oll' Eesti Aleksandrikooli asotamisõ üts iistvidäjit ja 1870-1883 tollõ pääkomitee president'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob oll' perre edimäne lats. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Jakob oll' viil "Vanõmuisõ" seldsi tegeläne ja pidi programmilidsõ kõnnõ I üldlaulupeol 1869. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob olle väega täpsä ja kõrra-austaja. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Jakob oppõ ülikoolin viis aastakka, 1859-1863. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob pidäsi oppajidõga ega kuu kõrraperätsit konverentse, nimelt kõrdapite egan koolimajan, kohe sõs tõisi kuulõ oppajaq tingimäldäq ilmuma pidiväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob puttõ vanno laulõga kokko üten tõisi külälatsiga hainan vai mar'an ollõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob sai näidega häste läbi joba tuuperästki, et tä esiqki oll' velitsidekogodusõ liikmide lats. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob sõit' Helsingihe ja and' tüü trükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob val'mist' timä poigõ Ernsti ja Karli gümnaasiumi jaos ette nink and' ütelepoolõ tütrele Hedvigile kah tunnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Jakob võtt' umas süämeas'as rahvaluulõ korjamisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ja kodo suurõ vaivaga sai minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kohe ollu oras jänessid täis ku pihu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Ja kohe timä valla seeh iäle saaja [eales pulma] läts, siäl pidi tälle noorik edimätses üüs [esimeseks ööks] maada [magada] andma. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Ja kokalõ an’d’ sääntse elo, nigu olõ-õs vaija midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ko lehmä' olõ-õi viil kanmah, sis piät õdagidi istma, tohi-ij tuld üles võtta', sis piät jut(u)set ajama, härgä häbendellemä, sis saava' härvasigõ', noid olõ-õi hallõ tappa'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Ja ko lutõrna' omma' kapsta all, sis neläpäävä õdago niidetäs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jakop tahtsõ magama. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_05_laul.php
Jakop’ manit’s kõõ, et Is’sänd Jummal’ avidaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja korja soo kott kivve täüs, nii pallo ku jõvvat nõsta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ko sanna mindäs, sis üldäs ka "Jummal sekkä". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Ja kos om viis rikkambat riiki, ah? http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ja kost käsi roksahti säält oll ka väega halluus. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Ja ko sääne olõt, sis tohi-ij sannah lõõnat heitä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ja kraam, midä tä möi, oll tuusama, midä meile hildamba Dambanan pakuti. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja ku Kornilius ehit Petsere mastõra valmist ja tek'k müürü ümbre mastõra ar ja sis kunigas sõit' Moskvast tapõlusõst kodo ja Munamäe otsast kai, õt Korniliusõl ol'le pallo suurõmb plats võõdõt, ku kunigal ol'le tälle lubat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja kua lahksas põllõ veerest närtsu ja tulõ sõrmõ mähkmä ja sa ütle, soo om mu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kua peremiis pan'd uma hobõsõ pääle suurõba kuurma, tuu hopõn vidi umma kuurmat kergeppä, a kua peremiis pan'd veiga väiko kuurma hobõsõlõ, tuu hopõn vidi rasõvappa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja ku arvada, et näütüses vanapaprõst kott olõsi naftakeemiäst luudusõsõbraligumb, sõs ma pelgä, et Võhandu jõõ võtt kõgõ rohkõmb öökmä tuu öko, et Räpinä paprõvabrik tälle kõikaig makulatuuri sisse puut, et tuust, mis sõgla pääle alalõ jääs, vahtsõt papõrd kokko mätsi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
"Ja ku autoga Võromaale sõidami, sys läämiq Võromaa piiri pääl automaatsõlt võro keele pääle üle, mynikõrd ei panõq tuud üleminekit esiq tähelegi." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ja ku häste tä viil joonistas!» Koit taht tüüandjilõ üldä, et tervüseviaga inemine või tetä es'ki parõmbidõ ja kvaliteetsembät tüüd ku terve, a muidoki lätt täl tuus inämb aigu. http://www.els.ee/index.php?page=108
Ja ku hää sääl vihtu viil om. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Ja kui juhto, et mõnõlõ tõõsõlõ ka ol'l vasarat vaja, sis tuu hõigas' uma kõva, müristäjä helüga vasara järge ja sis tuu veli, kelle käeh vassar ol´l, heit' vasarat tarvitajalõ velele üle pilve. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja kui kiilt ei mõista jääski müümätä ja olõt varsti pangarotih. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Ja kui kikas kirg, sis kaonu tuu maja ärä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ja kui naa siäl seeh ollõh viel mõnõ silmä pilgu olõs viibünü, sis es päsnü inäp ütski tulõst vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Ja kui peigmiis sõidap mõrsja perrä, see kutsti saja' mõnõs kohas, Luhamaal, hähäd - juba siis taheti kunstkoppi teha. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
"Ja kui sa seda ei tee, sis sa enamb mino silmi ette ärä tulgu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Ja kuis ma saasi liina ja saasi tuu mänguriista, mis esi män’g’?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kuis nuu inemise tohtri manu saava?! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ja kuis saa Halonen pensionni massa 20 tuhat? http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ja kui timä kabla otsast maha olli sadanu ja perse ärä lei, sis olli timä esi helläkeisi vandunu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ja kui tul´l Pihkvahe vasarat vaja, sis tilahudeti õnnõ ja luhiga linnas' vassar Pihkvahe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja kui ütlet kah temäle suu sisse, et mes sa mu lehmä pääle käit, sis kah kaob ärä, et avaligus tul'li - kurivaim pelgäp. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
«Ja ku kae noid kõivõ, mis mul tan kasusõ, sis üle üte om kuur lahki lüüdü.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Ja ku koolin opatas, sis vast mõnõl tulõ huvi ja ost hindäle kodo kah, et tulõvikun mängi,» luutsõ Mihkli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
“Ja ku kümnes ei jõuva, no tule sis üteteiskus.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
J a ku latsi om vähä, piät vähämbit kuulõ kinniq pandma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Ja ku latsõ pään tuud hääd halgahust vai mõtõt olõ õi… http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Ja ku löüd, sis piät midägi sündümä, viimäte eski inemisesugu lunastedus saama. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ja kumardiq kolmipooli ja liinarahvas kaiõ, et mis kaupmehe pojaq lääväq inne päävä nõsõngut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ku ma sõs jõudsõ vanaimä vanaimä mano Kaamnitsalõ (Vahtsõliina khk), sõs midä aasta tagasi, toda imelidsempä nime ette tulliva ja ma naksi noid üles kirotama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ja¦ku ma tuud is nännü¿, sis ma oss õks edeši lännü¿ ii¦poolõ. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja ku midägi ei saa, sis mõnusa jalutuskäügi saat õks, kuuman hainakuu mõtsan, kon õhk om paks egäsugutsist lõhnust ja sitikide-ritsikide suminast ja põdrasammõl (Islandi samblik) krõbisõs talla all. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Ja ku mi sis küssemi timä käest, et kas tä esi om ka veedä, sis tä ütel, et ole ei. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
«Ja ku mul käve mõnõ aasta iist egä süküs 6–8 kitsõ uibuaida, sõs timahava es tulõ üttegi!» ütel’ Kivistiku Mati. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ja kuningapojal oll saadõt kiri niskõnõ, et piät minno pojaga mere pääle saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ja kuningas and luba tälle sellele naises minnä, kelle ta esi tahap. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja kuningas kinke kyik uma varandusõ ja õigusõ poisilõ ja kuningatütrele ja jäigi timä kuninga mano elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kuningatütär jalq jäi söömäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ku pall’u tä alla viil lätt?! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ja kupatõdiq nääq vahtsõst tagasi, s'ookõrd joba 10 kõrda suurõmbidõ joudõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ja ku piim är oll pantu, sis lätsi' liina. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja ku rikas oll` näide keele- ja mõttõilm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Ja ku sa, Kanter, viskatki ütspäiv 87.17 ja maailmarekordi, sõs ku sul rekordi kõrvalõ üttegi erälinnukit panda ei olõ... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ja ku sul hindäl asa vasta suurembat huvvi ei ole, sis tõtest ei massa näide manu minnä õnne tuuperäst, et väiku palla musta mehega ütenkoon pilti tetä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja ku syss timä käve maad-pit’i, õga üü-päävä jaoss kak’k paari saapit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ku süvvä vaija, syss süvvä kaq andvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ku talo pall’o suurõs aia, tulõ õkvalt tüüjõuprobleem. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja ku timä tuu tulõ üles tõmmas, nii timä sattõ ar põhjagi, maa-ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ku tuud loo©sikut sääl ii pääl is ollu¿, tuu oƒl üte poiši loo©sik. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja ku tuu kyik om üts`kõrd selges saanuq, sys om ütlemäldäq kahju, ku miiq olõmi uma ohilõia köütnü kristlusõ tõkkõpuu külge ja otsaq ka viil umbsõlmõ tõmmanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Ja kuulõ peräst, et tulõ üts elläi pütü mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kuul’d’ ku jalq mürrin ynnõ, ku takah tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kuur’ omgi peris kanamuna uma, a sisu olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/inne.htm
Ja kyigilõ anti näile süvvä ja juvva, midä nä tahtsõq, kykõ parembat ja kyik syjavägi sai söödetüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kyik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/okt.htm
Ja kängsepp tull ar mant ne ütel: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja kõgõ hullõmb – tuud ei olõ Eestimaalt inämb saia, mõni ütsik viil müü!» ütles murõligult Peri POÜ juht Kongo Kalmer. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ja kõik tuu tolm hambidõ vaihõl! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja kõnõldas, et avaq anniki. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Ja kõrraga sai sõrmus tälle sõrmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja kõrtsileti pääl olli puultõiskopkaline vana suur vaskraha kinni löödü, säält es saa kah raha üle minnä, vällä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ja kõõsagamatsõq söögiq tege ja joogiq valmistas, et meile tulõvaq noq küläliseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja köütünügi kinni. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Ja küll oless uhke, ku jõukambe mulgi kätte võtass ja linäkasvatuse Mulgimaal uvveste käimä paness. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Ja külä vaihel söövä lehmä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja küssevä edesi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/index.htm
Ja küsüs kaupmehe naane: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja küsüs rehepapi käest viimäte nii, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Jal “Joosõ poig jne.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal Pet´sere poolõ tulõma, jal sil’mäq püm’meq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalaga höörähüt’ tõõsõ poolõ, niq saigi meile sitt ja süleq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jalaga käük Harglõn – kalmuaid, apteek, kerik jne – Juhatas Üllar Kadai. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Jalaga käüti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalaga lei arq pingi alagi tuu naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalaga saa ümbre kaia Harglõ kalmuaian ja kerigun. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Jala haltasõ, jala luu naksi suuni kiskma, sõss vei kapuda. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jalah ol’liks tsuvva ja jalarät’iq, noorõmbil kah, es näeq üt’tegi saabast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalajakk om jala osa seere ja labajala vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalajakk
Jalajakk om 7 väikesest luust kokko pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Jalajakuga saisvaq kuun 5 labajalaluud, labajalaluiõ otsan varbaluuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Jala jovvul väega kõvastõ min’ti . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalakõnõ joq mäele põlvõ paistõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalamar'aq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Ja lambit, ku värskit suku tahetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalandi Aivar om poissõlõ tüüoppust opanu edimädse huuga pia kümme aastat, tõsõn jaon lätt säitsmes aasta. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Jala paistusõ vasto umma nia kah hää. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1708
Jalaq ja hand ommaq suhtõlidsõlt lühkoq, hanna pikkus om alla poolõ kihä pikkusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Jalaq jäiqki aho otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Jalaq , kõtt, käeq , suu , silmäq , pää , hiussõq , täiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Jala seeremar'aq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Ja lastas tsiko vällä, tsia' nägevä' päivä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jalatald om labajala kõgõ alomanõ puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalatald
Jalatalla all om nahk paksõmb kui muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalatald
Ja lats'kõsõki olli ammu jo kododõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Ja laulimi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Ja laulu lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalavarrõq ommaq käevarsi sarnatsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Jalavarrõq ripusõq puusaluiõ külen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Ja lehmile ante kadaja ossõ ja palotakjet, tette noist juuk, keedete ar katlah, sis ante lehmile. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Jal es saa, kikas kirge, ar lätsi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Jalga kumarda ni olõ põlvildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalga käs’k kumardaq ja puhada jumala poolõ umah süämeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalga panõ, simmõ'õs, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Jalga ynnõ arq kumardagu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalg jäi suurõst läterdämisest haigõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Jalg nakas’ õks haltama.» Milvi käve ilda aigu jalalõikusõl ja piät aig-aolt määndsitki haluvõtjit pruukma, et haigõ jalg olla lasõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Jalg om asi, mink pääle toetõdas; miä hoit asjo pistü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Jalg om kübäräga samma värmi vai vähä hellemb, seest täüs, sille, alt ahtamb, 1–3 cm paks ja 4–7 cm pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Jalg om pikkusmõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg_(m%C3%B5%C3%B5t)
Jalg om är' viidu Tartohe, ku korati seantsit antsakit kraami. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jalgo mõskmisõ sakrament võimaldas Jeesusõga üts ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Jalgo otsan ommaq teräväq tummõq küüdseq ja jalatallaq ommaq väega karvadsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Jalgpall Vanan-Koiolan 2004. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Jalgpall om pallimäng , kon kats võistkunda püüdväq lüvväq palli tõsõ värehtihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalgpall
Jalgrattaga raudtii pääl! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Jalgsi tull minnä ütest ilmaveerest tõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jalg süt’tü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalgu olõi, väega halv viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalg väega haltas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja lihaluu' pandas jäl' ega tütriku jaost, kedas sööse ar' kõkõ inne, tuu saa kõkõ inne mehele - pini. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ja liinaesändä annavagi-ei inämb vägimehele säidsekümmend paare saapet pääväst. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja liin mõtsakaupmehhi täüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Jal ikk, nigu nõrgus ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal kaubõl kümme aastat pikendüst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Jalki edesi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalki mõtsa pite käü, ei saa kostki vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalki pand ta väidse vanapaiga pääle, niisama sällüle, ja jäi esi salamahti vahtma, kuis ta küla karjast tagasi tule. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Jalki sai rebäse pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal laul esi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal läts edesi tiid pite minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal lätt hobõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalmar om inemisõna veiga sõbralik ni abivalmis. http://www.zetod.ee/set/zetod/jalmar
Jal märke, mis olõsi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal nakas ikma, “Tere, tere velekene! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal nakas minemä kerä takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Jal näge unõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal olõ-õs halva kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq Iljä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq Ivan Hatapoig lei kats pääd maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq “Toogõq lehmäsitta, lambasitta!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq and süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq an’d’ hopõn’ tõõsõ nynaräti, et hiidäq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq elli aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq eläseq nemäq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq, et kae veli,mis su sysar tiip. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq hobõsõgaq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq hommogu võtt käteräti vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq häädüq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq hõikas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq jäi saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq jäi sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kaes, ei tohiq noq mant minnä, vaest arq võtvaq, a kelgiq sõtta synna viiäq ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq katski sooga kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kats, kolm palla lihha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki anti piitsaga takast, et ei tohi kodo tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki ei süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki, et vanõmbalõ vanõmb sysar, kõ noorõmbalõ noorõmb kõrrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki hobõsõ pää hirnus, ei olõ kedägi inemisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki ikk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki kepiq kätte ja lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki küüsüs miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki läts sinnäq, sõit’ muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki läts tark poig vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki märke: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki nimi pääl, et tarõtütriku rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki nimäq ka küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki oll sann kütet, käsk’ kiräviijä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki ol’l näläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki pallõs naane ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqkiq läpei parhillaq valmist tetäq, vaija paabast minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kir'g: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki seletäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki tahtu-us laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki tahtu-us velenaisil laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki tul’l’ repän ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki tälle ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki tõmbas ikku oja viireh nigu nõrõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki vele tõrõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki võõda-as timmä üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalqki ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kolmsada ruublit lõpnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kolqsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq koput’ paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kua inne peränulka, toolõ kirriv padi perse ala, verrev luits kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq kutsiq sysart mõtsa süvvä tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsse härgä, jalq ütel’, et arq sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsse, mille sa siiä olt tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsüse ker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsüs, et kas no saat pujalõ naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsüs, mis sa võtat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq küsüs tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq laul’ nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq leeväkene pähütseh jaq kroosikõsõgaq vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq lei mütsüga vasta lauda: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq läts kütma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq läts täüde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq läts õks edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq lätt kar'a mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq lääväq kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq lääväq vanaimä poolõ targaq sysarõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq maadlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jalq maq hiidä kerä iih, mingeq takah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq murõhtasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq mõsk ja ikk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq mõtsa minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq niisama: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq niisama käs'k' karadaq kaatsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq näi unõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq nüs's piimä, võt't poja, vei kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq nüssäq mu piim, võtaq noorõmb poig, sullõ tulõ hädäaol tarvist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq oll kaupmehel kahjo ar anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq oll ku kavva, tull poig kodo, niq jal läts arq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ol’l tulnuq sääne tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq om kutja ja liha ja kalq ja muna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ooda-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq pet’t Jummal arq vanakur’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq pini hauk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq puhkasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq puuhõ ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq pässi müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ravitsõsõq, üts sikka, tõõnõ pahru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq saai kostki minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq saat päiv temä käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq sai sada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq sai üte talokõsõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq seiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq su üüsest vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq sõit uma jõvvuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tii lävi. vaia lapju puhma pandaq, a tsirgukõnõ pedäjäst: tii-tii, näe-näe, kohe kuri lapju pand! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq timä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq timä sõit edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq timä tän'täs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq toolõ kaq opas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tull vällä ossõnda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tulõ ja laul pruuli, pruuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tulõ laiva pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tulõ väikene teedakõnõ oja viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tuu juus’k’ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tän’täs läbi paja: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tõistõ kõrtsi sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tõotas laskaq, jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq tõrõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq umaq hobõsõq mõtsa, kahruq platsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq vaija naada vahtsõst pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq valgõ sai, vei latsõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq vanamiis puttu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq vanõmbaq veleq lätsiq ts'uut' suigahtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq varas't' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq veerütäs jaq laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq veli ütles sysarõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq villa korviga käe otsa ja oja viirde tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq visas’ nynaräti raasa maaha, jalq sai meri ette, et ei üle, ei ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq visati ütesä pääd merest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ärhvärd kõvastõ arq tappa timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq õks ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ülti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütel, et ma näi unõh et sääl oll üts haug üle mere pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütel’ kaarnalõ, et vii noq saqki syna, et poig sai jalq, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä kõik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütel’ öömajaline: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal rikkalõ anti uma vaesõ q ka tagasi, jal vaenõ ja rikas, jal naati mängmä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Jal sai sinnä mõtsa sisse majakõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal süvvä küsüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal süä täüs, et sysarõlõ midägi üldä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal tulõ õdagu veli kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal undasõq, et mi es lövväk’i säänest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jalutsi viin võt’t jõvvu maahha, tuul jõudu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja luuvus om tähtsä,» pand Tiiu hindä jaos as’a paika. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Jal vaia min’näq lapju tuvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jal vaia pan’gi viimä minnäq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja lähä mak¦ka¦ks, et ma lää rutatõn, armõdu rutatõn sinnappoolõ. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja lämmind om talvõl iks vajja. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ja lännu kah kasume. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ja lännü är'. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Ja lätsi nimä kodoh ja viisi nimä' vaezilõ, midä oll. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja lätsi paganalise pakku, es tulõ inämp pallo aigu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ja lätsiq nimäq umma kambrikõistõ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja läts, os’t’ söögikraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja läts` ruttu tedä tands`ma võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ja läts syss ilma naase tiidmäldä üte targa mano küsümä, et kui timä pand tõõsõ rõiva sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja läts tagasi minemä ja võtt esä kaq hobõsõ sälgä ja vei ar kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja läts üts poiss, pand hindäle sandi rõiva pääle [= selga], läts sinna tallo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja lätt syss sinnä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja lätt tuu kuningas kaq, oll jo syjast kodo tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja lõpus om kuus kvartalit mõtsa, kon üttegi suud ega suurõmbat mäke ei teedäq. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Jal’ki umma muudu: tõisilõ tuvvas süümäaig joq, a tälle tuvva-as viil pruukostigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal’ki võõda-as üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal’ läts miis hommogu nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal’ pässi eloga kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal’ tul’l miis mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jal’ ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ma` arva, õt ku täl om midägi üteldä, sõs tä ka ütles. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Jamaica om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jamaica
Jamaica pääliin om Kingston . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jamaica
Ja ma kašti, ja mul e©imäne leib `kasta `ilmah. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Ja ma küsse, et naa omma vast väiga halva sõna. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ja mano kuuludi: ku mu juttu ei usu, küsü aoluuprofesri Siilivaski Karla käest! http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Jama om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Ja maq niguq pini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Ja meats sii kotus viil ollu, kun nii poisi mängin ja saksa tantsin! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Ja meil ommagi piä kõik’ nelä-viielidse opja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Ja midä rohkemb om nuuri, seda rohkemb asja edesi lääve. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Ja midä tä näkk'! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Ja mi elo mano kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ja mille miq ei või kynõlda tuuh keeleh, miä om miq imäkiil? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ja mina käisi mitu kõrd kerikun. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Ja minno vihastas tuu, et ilma küsümäldä lätt brauser "eesti"kiilses. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ja `minti `vällä.) http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Ja mi ollimi jäl nii, ma inne kuuli olli joba karjah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja mis hinda sa teä eest nõvvate? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja mis mul viil kulda, rahha om ja leibä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja mi sobisi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja mis tuu analüütikus kutsut provva mõtel, ku ütel, et Vinnemaa om mõõdukamb. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Ja miä kygõ tähsämp: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ja m�ngsegi. http://www.sirp.ee/archive/2001/02.02.01/Kirjand/kirjand1-3.html
Ja muidogi saa tä olla' õdagusõl pääkontsõrdil ja sääl üten laulda, selle et kavan om kimmähe mitmit kõigilõ teedä'-tunnõt laulõ ja laulõ sõna' trükitäs är' pido kavavihun. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Ja muidoki või kõgõ kittä Mooste mõisa ilosas tegijit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ja muiduki oll samma vurhvi ka mi sõber, kedä mi Negombon trehvsimi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja muiduki oll samma vurhvi ka mi sõber, kedä mi Negombon trehvässi. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja muiduki om tähtsä, kuis inemise timä kirotet jutust arrvu saava. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ja mu jaos oll viil väega põnnev ja tähtsä asi seo veeda muusiga kullemine ja tantsu kaemine. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja mu jaos oll väega põnnev ja tähtsa asi seo veeda muusiga kullemine ja tantsu kaemine. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja mullõ nakas’ tuu kõrraga väega miildümä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Ja muud api olõ-õi sis kidsihainast ku', õt timä ka niisama kidsises, kui haigõ luuliigõh. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
- Ja muudku minno alla toukama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja määndse ilosa nimega! http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ja määnsegi väärtushinnangu teküse jo latsitoast. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ja mõni asi om tan õks alalõ kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ja mõtlõsimi tuu pääle, kohekotsilõ mul kipõt om? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Ja mõtõ tüütäs kotoh kah edesi: märgit, midä hummõn vai ülehummõn tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Jan Rahman (esimiis), Mariko Faster, Kaido Kama, Margus Konnula, Triinu Laan. http://www.voroselts.ee/?keel=est
Jan Rahman, kaasõ pildi': http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Jan Rahman om sündünüq 30.07.1975 Võron. http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Ja naa lätsi tedä mõlõmba takah ajama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ja naase avaldi üles, et mi löüse ja tahtsõ hoita umma löütüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja naas’ esä väega ikma, et noq jäät ti õks kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja nakas' jalki laulma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ja nakas' lugõma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ja nakas jalksi kodo minemä. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Ja nakaski kibisõma ja sai üüpäävägä terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ja naksimgi tulõma. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja naksiq näq tuud veerest juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Janek, avitiq ja nõvvu anniq Ilvesse Aapo ja Jüvä Sullõv. http://wi.werro.ee/puutremang/
Ja nendege om meil asja peris kõrran. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Ja ni et kõtu (= kõhud) olliva tühä ku na kodu tulliva. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Ja nigu Joel Sanga luuletusen, sulas lume alt vällä pallo aska ja muud. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Ja nigu ma tõugassi, nii hobõnõ oll` taasperilde ülevän, andsõ tä sääl sis meestele üle ja tulli ärq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ja niguq ärq üldäq, noolõ säntsille huunillõ, kohe lakõ pääleq tulõ-õs, panti kõigilõq kats talla õnnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ja nigu tuust viil vähe olõsi, om hummogupuulnõ osa Setomaast üteh Petseri liinaga Vinnemaa haldusalah. http://www.zetod.ee/set/126
Ja nii edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Ja nii jäigi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/ma.htm
Ja nii korjas tä, koni kõik kivi’ omma’ maast ar korädo’ kurja pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ja nii`m™™du vedäsim® enne puha.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Ja nii nigu seto õdagu visas, oll järv hummogu Räpo küla alt kaonu ja är' lännü Meeldemäe lohko. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Ja nii nuid vedäsim®. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Ja nii om pia lännü kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ja niisama pand laua pääle ja esi läts laudohe mar’atsäügast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja nii sõs keväjä 1919 võtt' Verevä väe juhatus ette kolm raivukat pääletungi Eesti tagasivallutamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ja nii sündõvä oro' ja mäe'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
- Ja nii tetti egal Jaani üöl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ja nii tulle, et mehe' tulli' tüüst. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja nii täi mingu sulle endäle. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ja nika `essü Eežist ärä‰i. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja nimä võti tuu karbi vallalõ, naksi kaema tütrega katõkesi, lasi kaasõ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ninda ku kõva kätege miis käe taba manu panden, ollu uss valla ku prahvats. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Janipäevä käüdäs innõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja¿, ni timä pad tuu leevä ešs kini¿, šääl ilešt ja pad `jauhha pääle ja üteƒ: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Jan oll' Rembrandti rikas sõbõr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rembrandt
Ja noq, 2006. aastaga rehekuu alostusõh, um võro vikih saanuq täüs edimäne puultuhat artiklit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Ja noq sul pää olõ-õs kõvvõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja nuidõ pääle `pati kõrrast.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Ja näet kohe lei elolõ - Pet’serehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja näet, ku timä jõudsõ arq pallõldaq nigu hyndsas sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja näet, sis ku täl tuu halv nakas, sa ka' olli'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja nägemätä käsi tõmmas tedä küle päält õigõ kõvastõ sälä pääle, nii et kolmõaastanõ pujakõnõgi, kes mehe käe pääl magasi, tõmbamisest herändedüs [äratatuks] sai ja ikma naas, edimetse olast tõmbamise pääle jäi miis heränemise [ärkamise] pääle jalki magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Ja näid om seoniaoni Sri Lankal viil kuvõrd alale. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja näil oll lehm. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja nätä oll’, et mi es olõ edimädse, kes noid nöpse kaeman olli käünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ja näütsiq timäle ilosahe tii, et koh too mulk om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja näütüses Madalalt om sinnäq 20 kilomeetrit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ja nüid nemä es saa mette midägi. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Ja nüit, ku lue näütüses haridusministiiriumi suurt ja vägevät plaani, kuis toda eesti keele oppamist-arendamist tävvendädä, tõhustada, parendada jne, siis tuu tekst om kirotet küll säändsen keelen, kumba kuigimuudu imäkeeles ei saa pitä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ja nüüd tuu mutt’ suuvõ viil hääd jahiõnnõ kah! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Ja oh ime, et mis enne keägi es näe, et neide laiva lähitäl kasvi suur paiju puhm merest üles. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja, oh imelit imet! http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ja olkõgi, et jupi omma odava ja näid om saia, piät taad nii pall’o remontma ja õlikulu om nii suur, et ei tasu är. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja olli kah nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ja olli ku kaua olli, tulli kyik üteh kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja olliq nigu selliq kaq võõdõtu kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ollivagi! http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Ja oll peremehe uma poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja oll üts väikene vars hobosõl, tuud kaq kõ hoit'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja oll’gi finiš. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Ja oll’, midä hinnada’. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Ja olõ-i meil viil säänest mõtõt tulnu, et piässi lahku minemä,» ütel’ Vello. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Ja ol’l abi kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ol’l kiri mano kirotõt, et ku üles kasus, sõss viil saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ol’l üt’stõis’küm’me hõpõ ruublit löönüq täl’le kül’ge, lavva vär’mi kül’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja om ka', midä kaia'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ja omma viil oleman säändse riiklise programmi, miä avitase veedadel turgu löüdä uma toodangu jaos – nä omma vanast aost kuulsa ravimtaimi ja mõtsmehitside mii korjaja. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja om sääl üts suur kivirist, midä viiäs ümbre keriku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja om õllu, om kadriss sula ka ollu v®®l siin.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
Ja opas üte õdaguga kyiksugumaitsi ääli mängmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ossõnd tsirgu pääluukõsõ arqki vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaotaski uma pensikese näide vaihõl lakja. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ja pagõsi40 arki mõtsa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ja pallõi jummalat. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Ja pandaski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Ja pand kuningas tälle tuu trahvist, et ku üte üüga tiit arq silla üle mere, syss jätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja pand permadu pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ja panniq hahilitega tulba külge ja Vyssakos panti vahtma, nigu saanu-us tulpa pite üles rungi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja panõq tä tuuli istma ja panõq rauatükk tullõ, et ma inne ei lääq, ku töö tii läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja papp ütelnaaselõ, et näet, sa ütli kõ mullõ, et sa olt hyndsamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja parasjago lähkül, et ütstõist avita. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ja parhilla olevad viil see kuld siäl maa seen, - üts sepp olli tennü kolmõ sülelise raud puuri ja olli ja olli seda kulda terve päävä otsinud ümbre selle viina kua aseme aga kuld jäi iks maa sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ja parõmb kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ja pasöma kotitäus imäl rahha säläh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja pedäjakasva olõvat niisama ka süüd, ku arvati, õt rüüsss või tiisikusõst minnä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Ja pernaane kor'as' pliini peo pääle ja nakas' jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja perrele eluasõnd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Ja perän pruut` kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ja perän saimi esi vibulaskmist ka pruumi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja perän saimi esi vibulaskmist pruumi. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja peräst sis perremiis ütles sulasõlõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Ja piagi n?k'k ka m?tsavaht paksu kuus? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ja piagi näk'k ka mõtsavaht paksu kuusõ ossõ vaehtõ pääl ütte oravat vagatsõlt istvat. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Ja pikne oll vanajuuda ärä löönu', sis saanuva' vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ja pilve katsõ taivast... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ja pilve katsõ taivast, Tirallallaa! http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ja pilve katsõ taivast jne. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ja pini üten kassiga, sa kaeq, ku pall’o naardaq saat, Ma ütskõrd lähä Tallinna, no muidoki, ku suurõs saa. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Ja piät tuu käümise kinni masma. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ja poiga inämb es näe, koh poig puhast, nii pal’lo puhast poig ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja poig läts, ja timäle tull kolm säksa vasta ja ne säksa pakiva timäle lehm eest kolm saia. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja poodileib, kuigi tä või olla väega hää maiguga, ei olõ õks peris leib. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ja provva tull küüki ja [kokk] ütles, et nüüd um praat valmis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja puhkasõ viimse pääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja punkar` oll` Valgu Jaanis, kiä eräelon om piirivalvur` ja valv suurõ hoolõga Eesti piiri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ja päitse'-nakseva'-tuul naasel piimä juuskma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Jaq kyik rahvas kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaq kõik sau tull' rehetarrõ sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Jaq oll' valgiid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Jaq pliit lahuti üüse arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaq põh'ast jaq lõunast ummaq õks inämbäidi tuulõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Jaq rahvas kinke toolõ rahha jaq rõivit jaq kyik tänidiq suurõ häälegaq, et Paal-jummal’ jaq õks Paal-jummal, annaq õks täämbä nätäq neile, et saq miq Jummal olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jaq õgast eläjä sugust üts esäne, tõõnõ imäne! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja raha ku tä oll ilmast saad, nii ilma jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja rahvas õks kuuld, ku tä hällüt: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja rahvuslus om kollektivism. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/09/laar-latt.html
Ja rehealutse värehti pääl olli verine nahk ja üts miis olli üles puudu [poodudu] ja kattusõ harjah olliva kõik sooligu risti ja rästi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Jareki jutu perrä tahetas eesti hobõsit osta eski parõmba meelega ku tõist tõugo hobõsit, a iks om näid rassõ müvvä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Jarek naas’ hobõsit pidämä 11 aasta iist, ku Taanist tagasi tull’. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Jarek rehkendäs, et ku om viis hektärri hainamaad, saa joba kattõ hobõst pidämä naada. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Jarek sõidutas hobõsidõga umma peret (naanõ ja kolm last), külälatsi ja ka Antsla latsiaialatsõ tegevä vastlasõidu iks timä hobõsidõga. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Ja riik võinu tunnista kotusõpäälidse inemise õigust ellä niimuudu, nigu tä om harinu elämä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Jarretti Valerie - USA presidendi Obama Baracki nõvvoandja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Ja rõhut umakõrda üle, et veedade elo ei ole inämb seo ilma aigu peris alguperäline ja et nä omma väega vaese ja et rahha om veidü, sis nä piät veidükese turistele koomuskit ka tegemä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja rüpühn ol'li' iks pär'likar'bi', kas alapuul ol'l sõs midä vai jõs olõ'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ja sa' sündü'? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja saa-ai eesti keeleh õks nii, õt kirotami ütskõk kuis. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ja saagikust kunagi samma ei saa: muld um väega mitmõsugumanõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ja saatsõ sarvõ tõõsõ säksa mano... http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Ja sa ei tiiä, misuke küpär ja misuke tekk sii om," selet tõne võõras. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ja saigi inne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
Ja sai inemine tervest. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ja sai noid riistu ka viil mynõm miä laivah ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sai tuu arq ka nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sai tuu miis kaq jo arvu, et kes timä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sai täl aig jo täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sai vanaajasta õdagu ja... http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ja sai õdak ja sis sudso kuts lammast hindä mano magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja sa lät’siq ar alla ku mul päävihoq ol’liq vil otsa pandmadaq ja jäi ma palgalda ja õdagudsõ söögildäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sanna läät ja olõt sääne, sis piät veiga varima, õt kiäke su rõivet näesi-is. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ja sedä kõik olli poiss unen ette nännu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ja selet sääl jutuga uma elo kõik vällä, mis tä oll nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja selle pääle olli ta nigu maa ala vajunu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ja sellest päeväst pääle ei olõ kiäki rahakasti nännü'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ja serbäs olut edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ja siit nüüt lättõgi piir. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Ja sis. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis Kornilius tul'le tagasi ja os't üte hüa suurõ häränaha ja lõik' tuu häränaha koo peenkestest nööräkestest ar ja ummõl' nuu häränaha nööräkese kõõ ütstõsõlõ otsa ja naas' tuud nüürä viidama ja tuu nüür haardu ni kavvõndõhe ku naidõ mastõra müürä ümbre ar, mi no ümbre mastõra omma ja las'k rahval muid häränaha nüüri piteh müürü ehtä ja müürä (ümbre) sisse mastõra ehtä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis Miili Olav ostse timä käest 450 krooniga. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja sis and pujale lehmä, sis and turgu viiä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja sis ja ku palljo siin tsiko oll. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis `jälle koheki mujale `juuskma, kohe sis omal olli lušt minnä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Ja sis kolmadal õdagul läts tsile vällä, ja läts kitsõtoomõmara [paakspuu] puuhõ üles ja koras säält kitsõtoomõ marju verevit, ja väherdelli sääl kitsõtoomõ marju siseh, tekk hindä vereväs marjuga, ja [_ _ _] läts tsudso mano ja ütel nii, et... http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja sis kosilasõl olli kulladsõ kota' üteh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja sis kui tul'l Petserehe vaja ja sis Petsereh tilahudõti ja vassar linnas' Petserehe tagasi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis, ku kiä pan'd uma hobõsõ paale vähäbä kuurma, sis tuu hobõnõ oks rasõhõmpa viidi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis ku ommuku tulõ, enne päävä `tõusu.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Ja sis kutstu Võrole ja sis pestu [pekstud] teda, et mis tee es ole ärä säetu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ja sis, ku tuu Kornilius rahvale palka mas's, sis, tä las'k rahval es' võtta rahha ütest karbist, kiä ku pallo õnnõ võt´t tuud rahha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis lasti meil sis tuud laulu ka'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis lätsitki Inglüsmaalõ elämä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ja sis läts valla kauplemine. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja sis ma kaie, õt aida jäie väiga hulka asõnd üle ja sis ma lassi viil kerkit mano ehita.» Ja sis, ku Kornilius kunigaga hulka aigu ar kõnõli, sis ütel tä kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis ma küsse ettekandja käest, et mille nä tan omma ja kiä näid pruuk. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja sis ma mõtle, et võissi Saberna poodi man ka olla üts lipp, miä kõnelesi, et olemi jo Võromaal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ja sis ma ütli tuule mehele, kinka moro pääl mi olli, et müü mulle paremb uma kirves är. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja sis naas’ki tuu tramburai pihta… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ja sis oll sääl avva põhjan tuli palanu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Ja sis om, ku hauda naatas laskma, sis ikõtas jal niimuudu: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_14_laul.php
Ja sis om säidse tähte, Koodi om pääl ja Rihä om all. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Ja sis peräh nakas mul uma. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis peräst jätte [poiss] kandlõ mängmise maaha ja sis juudi kaipsi kohtohe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja sisse topi patju sissu, mul om naid vannu patju kotun küländ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ja siss kodasiva Otu-Juuli esäga võrku üüd ku päivä, ja või olla kah kodava paraaaegu, ku võrk ei ole valmis saanud. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Ja siss ku tu karask oli, kas kesvakaraskit ka teie? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Ja sis tahtsõgi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis timä astõ iih kümme sammo ja nimä takah. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja sis timä tapse - kokk tapse - kassi ar ja tegi provvalõ praati. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja sis tull meil Soomõ minnä'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja sis vana Irboska pliidest ommaki Petsere mastõra müürü tettü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja sis ütli: http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja siäl naa omma nii parhillaki 103 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Ja siäl uma kõik säksa ja Lipardi kuuh [koos], matusõh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ja soo üle vanõmbaq veleq olli kynõlnuq kuningalõ, et tuul paabal oll jäänü viil üts tütär pääle mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sudso läts sis lamba tarõ aknõ ala ja ütel, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja sudso tarõ sull [sulas] ar, ku sula tull, a lamba tarõ jäi alalõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja suidsusannan om hää kävvü… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ja sutt oleman es olegi meie puul tol kõrral, nelikümmend aastat tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ja suur kivi pandas närdso sisse ja pandas kapsta pindre sisse, sis saava' suurõ pää'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja suvisõpühi puulpäävä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja suvõl tulõva latsõ, kargasõ kuumast sannast kõva ryykmisega lumpi ja tundva elost mõnnu! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ja syss heräsi mina üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss jäi mä käümä pääle ja kuningapojal tull minnä sõtta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss kaq ütel velele, et su sysar tegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss kivitulp sais ja luidsõq (luiset) kotiq olli ümbre kivi posti ammutõtu, nii et paras käega üles ulata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss näil võta jalq mütsüq arq ja panõ tütrikõlõ päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss pan’d’ temä mullõ käeq vüü ala ja lätsi ma rändämä maad-ilma pite, kooni sain kuningaliina ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss raha ol’l töömeestel uma käega võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss sai üte talokõsõ poolõ arq maa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss timä jääski sullõ mehest kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss tulliq pojaq kodo koolist ja lätsiq mano ja küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss tuu miis tunnist umas naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja syss vei kodo ja vael'd' tuud rahha kyigi pooli ja naas' elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sääl oll' kah üts sadakund inemist maaha tapõt inne minekit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ja säält lüü raamiq sisse ja karga tarrõ ja haara kannõl arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ja säält olegi mina nii rikkas sanu, et sinole või mittund sada nüüd ära massa." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja säält puu alt löüs’e timä üt’e oosõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sääne karbikõnõ oll ka Aabo Juhanil, raha pannusõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ja sõidi vankriga sanna mano, kats musta hobost iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja sõna ei saisa keeleh ütsindä, sõna ole-i saare, nimä omma köüdüssih muide sõnnuga. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Ja sõs näemi perädü suurt hukatust, minka kõrvuisi kaia paistus, et 11. süküskuu hirmutüü ja orkaan Katrina olli õnnõ nali. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ja sõs taht tuu roitlõja-inemine pühäst kotussõst medägi hindäle mälestüses üten võtta: pühä puu külest koorõtükü, ossakõsõ vai lehekese (kuiki tuud om kõvastõ keeletü tetä!) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ja sõs tulliva kontsõrdi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Ja sõs tulõgi küsümine, mille jaos? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Ja sõs võetigi ette, et Lõuna puult tungiq sisse Eesti üle Võro, vallutadaq ärq Tarto, võttaq kotti nuuq Eesti väeq, miä olliq Petserimaalõ joudnuq, ja liikuq edesi Talliina pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
- Ja sõs ütles kar'üs pinile: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ja sõs üts miis leitnändi avvoastmõn - Kuperjanovi Julius - lõpõt' joba umbõs 30 km kavvusõl Tartost uma taganõmisõ Puurmani mõisan , võtt' ringkaitsõlõ, pand' mõisa torni sinimustvalgõ lipu üles ja ütel', et siiäq miiq jäämiq niikavva ku miiq väeq Talliina alt ütskõrd tagasi tulõvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ja söögiq kõ lavvah saisvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja süämetävvega herr viil kolmõsaa ruubli pääle leppe, et ku sa mu naasel laulatussõrmusõ võtat arq sõrmõst, syss uma tagasi, vai kaos viil kolmsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jat's'o võtt kyik umaq taskuq ruublitükke täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja taa kirves püssü näil armedu häste ola pääl, vaihepääl tull sääne tunne, et näil om tuusjaos tsälk ola sisse kasunu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja taa kirves püssü näil niimuudu vallaliselt armedu häste ola pääl, vaihepääl tull sääne tunne, et näil om tuusjaos määneki tsälk vai tsomp ola sisse kasunu. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja ta and kõõlõ valla rahvalõ käsu kätte, ütel pääväl hulgakesi kulda vällä kaibma minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ja taa omgiq mu murõq ja om mi murõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Ja tan sis Kronbergi Janika hõigas mulle, et kuule, tan üts miis ütles, et tä om veeda ja taht iloasakeisi müvvä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja tapsõ arq ja praatõ arq, ja pandsõ kappi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tarka miilt pähä’! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ja tark nõudse: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja tarõh ommaq teil pühäseq nukah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja teenindüs om kah näil hää, mändsegi jupi peräst ei jää koristus saisma – võetas vahtsõ massina päält tuu jupp. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ja teevä sis maiju ja muud liinaümbrust, kon väikokodanlik inemine hinnäst sitaste tund, mis ei vasta inemise sisse programmiirit vajaduisile. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
«Ja tegeligult, kõnõlgu su mõistus sullõ, midä taht, saat eski esihindä üllenpidämise perrä ilma ette arvada: ma korssi seos talvõs veidü sillo ja usu, et parasjagu sai!» http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ja tekk saa sõita, ma või sõita arq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja temä sis kai, et kuis timä mullõ ar saasi, ne tahtsõ jo edimätse õdago ar võtta tedä kinni. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja teno vanajumalalõ, et mu miis om kah võrokõnõ ja nii om mu egapääväkiil võro kiil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ja tervitämine esi käve nii, et panti vastastigu mõlemba käe kokko, ütel piho ülespiten ja tõsel alaspiten. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja tiine aastaka arq ja kaupmehel oll kahju arq anda tuud pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timmä es taheta üüsess võtta tuu lävi, et kos mi üüsess võta, et meil saa hummõl’ rehi pes’säq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timmä naksiq kyik nigu hüäst mehest pidämä, et riik kyik jo tulõ nigu ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timä elli kõ umma vanna muudu pite: pikk hius, kausi päält ilosahe tsõõrikohe arq lõigat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timä hiidäs kaq vaihõlõ puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timä jahi piäl käümise riist olli ainult väits. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja timä jaos om nii suur kerik tett Satserinnah ja kyik rahvas käü sinnä Jumalat pallõma timä jälgi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja timä läts paari verstu kottost ärä ja hopõn vässü ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja timä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja toda hirmsust tege viil suurembas seo, et liinan ole-i õigit parke. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Ja toda võissi ka analüüsi, et ku üts konverents vai mis tä olli, Tallinan peetüs sai, kon üts Vinnemaa raudtii suur asjamiis ka olli, sis mi ministri võtiva ja kõneliva vinne kiilt. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Ja tolku ei määnestki! http://www.purilend.ee/node/3125
Ja topsiga inemise kusi – väega teküs! http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Ja tsialiha hind ei olõ õigõlõ nõsõnu seoniaoni. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ja tsile läts sis laudu pääle [riiulile] livva ala, heidäs magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja tsõtsõtõti jala pääl: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_11_laul.php
Ja tulemuses om, et tetä ei inämb umma kultuuri, a määnestki segäputru, midä turistikese tahtva näta ja mis iist nä rahha massva. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja tulemus om, et tetä ei inämb umma kultuuri, a määnestki segäputru, midä turistikese tahtva nätä ja mis iist nä rahha massva. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja tull' toimõ. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Ja tull hummogu jäl üles, ja tsile ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja tull jalq nälg kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tull perrä ja vei ristiinemise tütre ar nägemäldä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ja tull sõbõr sinnä, a kaupmehel oll kolm maija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tunnistõdi timä toolõ tütrele mehes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuo oll jo rikas mies, kellel Talsipühini kardokit süvvä sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ja tuud ei panõq kiäki tähele, et maakooli kasvatusõga lats' om elon pall'o viisakamba käitumisega ni mõist tõisiga arvõsta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Ja tuud juttu tulõ viil, egä kanasordi kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Ja tuud kykkõ hääst süämest! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Ja tuud om ka ülnü', et ku mul pää otsa ar' kasus, sõs tulõ ilma ots. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ja tuud om ka ül’nü, et ku mul pää otsa arq kasus, syss tulõ ilma ots. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuudsamma külänimme võit luke viil hulgast raamatist, miä veedadest kirotase. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja tuud tii kolm üüd kolmapäivä ja nelläpäivä vahel, sis saava silmä terves. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1131
Ja tuud vaest miist nii Jummal avit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu farmijuhataja Iispäävä Artur tull` suurõ joosuga, et tä ei lasõq tuud hobõst är viiäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ja tuu hirm ei olõq aúanda, selle et ynnõ 1994-1998. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Ja tuu kotuse päält om veedadel viil pallo oppi, kõik seo „teenüsse“ pakmine oll viil küländ algeline. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ja tuukõrd ol’li ter’vep kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu «lahe» ütlemine, et Maali maalt ütte vai tõist asja ei tiiä, om kah vildak. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Ja tuul aol kelle pääle midä halva mõtõl, syss naas’ ütlemä halva synna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuul kuningapujal tull hood’ahus vannu asju seletä, mis kiäki om nännü ja kuulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuul saa võtta arq minnu, kiä om ristipäävä üüse sündünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu om õigõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ja tuuperäst läts vägimehe käsi säält kotselt veitkene mädänema, kohe inemese' külge puttõva. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ja tuu poiss läts üte vanamoori mano ja kynõli taad asja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu pois’kõnõ palus vällä vangi ülembä käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu tõõnõ, tuu om ka' tasanõ, a korgõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ja tuu ull veli kinke pudsaja kuningalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu vanahalva poiss tull sulasõs lepmä vaesõ mehe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tuu või üte keele, üten tuuga ka üte ilmapildi pästä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Ja tuu ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja täl tuu jauh ja el’li lõpõk’i-is arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja tõnõkõrd olliva lina veeren. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Ja tõnõ uudis om seo, et "Miss Foto Baltiku" võitsõ leedulanna ja Kassi Karmen esiq istsõ süriin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ja tõnõ vana petäi om näet sinnä Põlva pääle minnä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/inne.htm
Ja tõse käega paari... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ja tõtõst piät närvi olõma: miilakminõ taa ei olõ, küländ täpsä tüü. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Ja tõõnõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja tõõsõs nuuq noorõq ohvitseriq, kiä eräelon olliq inämbüisi olnuq koolioppajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ja tütrekuq, kes leeväpätsi kandso-otsõ seiväq, nool'e kasvevaq suurõq nisaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ja uhkõ elostiil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kiraq.htm
Jauh täl inämb lõpõ-õs kunagiq vakast jaq õõli kaq anomast otsa es lääq kyik näläaig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ullima ka, ta om �ks t�si. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
Ja uma nimilehmä peräst häädu pujal perämänegi [hävis pojal viimanegi] lehmä karv käest. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ja um lännü, lännü nii kava ku kulnu, ku pini uma hauknu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja um matus olnu, ja säält tull inemise luid kündeh vällä ja pandlit, rõngit, kette, kõgõsugumatsi (...) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ja ummõhtõ timä patadsõ inemise läbi tapõt’i hüä inemine arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja um nakanu minemä jäle mõtsa piteh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Jauni järv - Jeruski lomp (Keebi järv) ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Jaurami helü oll’ säetü nelä duuri pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ja urpõpäävä ker(i)kost tuudo urvakõsõga' lüvväs egalõ lehmäle, sis saava' eläjä' ni lihava'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ja usu silmi vai ärä usu – sääl timä sais ... http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ja vaheva' perrä, kui ta jälle tull. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ja vahtral omma suurõ lehe ja timä ütles: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ja vanaesale käega tüünäten uüel ta esieralikult: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ja vanakuri tull vanmisõ pääle riihte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja vargust kah niguq suurt es kuulõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Ja vasta jäl' võõdas: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Ja vastapiten. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ja vast sis tuuperäst kõk neo jutu ja toimetamise. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Ja veivä kodo ja panniva eläjä kõik lauta, ja panniva soe kah lauta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ja veli ütles sysarõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja vet elotarkust om ka veidü tulnu, midä luulõtusõ sisse panda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Javier Moracho ( 1957 ), om Monzón üles kasunu olümpiävõitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
Ja viil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Ja viil katõl õdagul om võimalik. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ja viil – ku ma lats olli, sõs sai ütele vai tõsõlõ paigapäälitsele vanainemisele veidü mastus, et tuu surnuaian ka mi haudu pääl lille valaman käüsi. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Ja viil, näütämiisi Umal Pidol klõpsitu pilte pääle löüdvä' huvilise' Uma Pido blogist! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Ja viimate um jäänü tä hernit põdõma [rõugeid põdema], ja sis um Pirmani suud piteh käünü, visanu sita hanguga tedä [s.t. tüdrukut] iin, ja timä sis es jovva takan minnä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ja viimatse tõmbamise aigu jättedas latse hame tamme vahele, kelleka ka tõbi sinnä jääp. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Ja viimäte pallõl, pallõl, ja lammas lubasi sudso sisse ja hüpäs läbi aknõ sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ja viskas nää’ kõõ üles. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ja vyyral imäl oll väega süä täüs, mis tälle sai pallo varandust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja väega ilosahe mänge tuu riist esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja väega kollanõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ja väega ruttu nakas’ asi sinnäpoolõ kiskma, et kõik, mis meil hendäl siin nurmõ pääl ja laudan kasus, ei kõlbagi süvvä ja jumala peräst ei tohe säänest kraami tõisilõ müvvä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ja väikul ettevõtjal ei pruugi olla söögitehnoloogi haridust (Veeroja Eda om Võromaa kutsõhariduskeskusõ oppaja – UL). http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ja vällä nuputi, õt taast kelläloksutamisõst õks om kassu kah: ku kunagi keväjädse kelläloksutamisõ aigu jäl pommiähvärdüs tulõ, sõs olõ-i vaia vällägi tetä – sõs olõki-i kellä puult nellä, selle õt sõs tõugatas tseier' kõrraga kolmõ päält nelä pääle. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ja väläh kedägi võtta es olõ ja lätsi jalq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja või küssü, kas Eesti riik ole-i viimäte ka ütse esitegeline riik. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Ja võrdõiguslikkuse volinik Margit Sarv võissi inne näid raamatid luke ku timä kirotas kurje kirju muusiumele, kon tetäs poiskeisi mänge päivi. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ja võrokõisi kõrvalõ mahtu ka tõisi laulukuurõ Eestimaalt ja kavvõmbalt kah. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Ja võrukõsõq kitsõ ohilõiga piten tõkkõpuu külge es köütnü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Ja võta kinni, kas tuu om öko, ku saastamarketiten müvväs ullimbalõ rahvalõ vorsti, midä tetäs sojapudist ja jahvatõduist kanakuntõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Ja võtnu nu pääluu.maast, pannu jäl kotti. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ja võtse is´tse maha põrmandule ja võtse jala ja pandse kaala takka. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ja võõdas puuriidast jäl' üts halg, nii nägemäldä', pits(i)tädäs silmä' kinni. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ja ynnõ tuuperäst, et eliitkooliq ommaq niipall'o aokirändüsen umma häädüst kitnü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Ja õga tagasilüük (kül matõrjaali otsminõ, tarvikidõ uutminõ, tervüsehädä) põrmandurõiva kudamisõ man andsõ viil rohkõmb jõudu ja tahtmist tüü häste är tetä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Ja õgaüts tark umajago arstmise man. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ja õigehe om mul hää miil, et Vinnemaast kõneldas nigu ammu olessi võinu kõnelda: ole-i ma konagi mõtelnud, et Vinnemaa om põrgu vöörüs ja vinne poliitiku õkva vanakuradi sulase. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Ja õigus täl om: iist är juuskva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ja õks korgõba kotusõ pääleq, et sõs rohkõp tuul tõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ja õkva paras noilõ, kiä jo koolin lugõmist op`vaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurinne.htm
Ja õnnetuses om osa arhitekte ka säänest inemiisi ümbrekasvatamise usku vai lihtsalt tahtva uma tsunfti sisen luurberit lõiku. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Ja üits miis om johtunu säält müüdä minemä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Ja üits miis pallaste jalguga ja palla pääga vasta tullu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Ja ütel, et kui su tädi saat’ minnu sua perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütel, et mi võta kül, ku sa inne nuuq tüüq ar tiit, mis mi sullõ anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütel herr nii, et kui tä neläpäävä piäsi tulõma, syss sina lasõ tä tuppa ja mul tulõ sõpru kaq, syss me võta timä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütel imäle, et ei tiiä, kes kesvä käü süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütelnu, et anna mulle rõivit, et sis ma näitä sulle midägi. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Ja üte puu pääle, muido saava katõkõrralitseq kuurõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja `ütle et, no olõ¦s ma iiveeren, taa¦m Käärmai Pauƒi loo©sik. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ja ütle herril Tuum’pää pääl – ti tulkõ Võrro äraq säält. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Ja ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ja ütlese niiviise, et ah, tuu miis jäi sinnä magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ja ütleseq, et siih om raha kivi all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütles’, et panõq nuuq sälgä ja jalga ja päähä ja ütles, et ma olnu sääl, koh mu kuningaski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütli, et kuulgõ, pümme om, tuld vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja ütskõik määne otsus tulõ, mi pidänü nigunii midägi ette võtma, et mi talo ja maaelo alalõ jäänü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ja üts miis jõi hindä purju ja hiitäs sinnä, magama jäi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ja üts miis sai mano ja tuu lubasi opata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ja üts põnnõv asi om vanaimä mant meelen: täl oll’ võlss kiirusõga vanaaignõ plaat, ku pandsõt õigõ kibõhusõga käümä, tekk’ üäääüü… http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ja üts sääne asi, midä tiidvä vanast aost pääle nii võrokõsõ ku seto, a kiä tõnõ joht ei tiiä, om tuu, midä tähendäs, kas «süä sai ts’alka» vai es saa. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Ja üts tütrik tull järvest vällä (Uutsõ järvest) neläpäävä õdago. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Jc. Kõtt all, kõtt pääl, valgõ vatt vaihõl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Jeessu and umalt armult. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Jeessu_ks-kõnõ, mino ese! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Jeesus Krõstus, Sõna, miä sai lihas, kuuli risti pääl patotsidõ lunastusõs, nõssi üles kolmandal pääväl ja läts' üles taivahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Jeesuse veli Jakobus toimet tassa Jeruusaleman, timä ümbre olli väiko salgakene inemiisi, es ole vahtse religiuuni tegemises jaksu, es ole päälehakkamist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Jeesus om keele kirotanu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/7.html
Jeesus pakõ, ma kutsu uma koorõ ala ja litsu uma lehe ala. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Jehoova tunnistaja — kiä mi olõ? https://www.jw.org/vro/
- “Jeipohu olõi” - “Kurat, saaguq tuu hain kyik kasuma, mis miq maahha niidi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jelena, üts keisriprovva sai kost kuuldaq, et kolq risti olliq käkidüq arq üte maja ala keldrehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jelissei küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jelis’seialõ sai ka nigu timä tahtsõ, timä tek’k ka pal’lo imetük’ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jerevan om Armeeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jerevan
Jeruusalemmä templi oll' Jeruusalemmä liinan templimäel olnuq juutõ pühäkoda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Jeruusalemmä tõõsõ templi makett Jeruusalemmän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Jessu keele kirotanu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/17.html
Jesus Naatsaretist vai Jeesus Krõstus (u. 4 i.m.a. – u. 30 m.a.p.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeesus
Joandi järv - Juba järv (Jubu järv) - Jugu järv (Jubu järv) - Juhani lomp - Juhaniniidü lump - Juprijärv (Veskijärv) (Veskijärv) - Jursa järv (Kavandi Väikejärv, Kavandu järv, Kävandu Väikejärv, Kavandu Väikejärv) ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Joba Madala küläst tulõ kuus` last. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Joba 17. aastagasaal ület' vindläisi arv näide kodomaal mansõ hindä arvo. 18. aastagasaal mansiq ristiusostõdi, a tuu jäie pääas'aligult formaalsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Joba 1970. aastagast viinamarju kasvatanu Kivistiku Jaan tiidse kõnõlda, et ka viinamar’akasvataminõ esi olõ-i nalaasi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Joba edimeste kaemiste ja jutte perrä võidsõ üldä, et ütsjago tõistmuudu om asja nii sanna ehitüse ku kombide man. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Joba edimädse varrõ, mis vasta tulliva, olli paksult marju täüs ja ku platsi pääle saimi, sis õnnõ sinet’ vasta. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Joba elo surma pääl ja nüüd piät nii surõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Joba enne suurt suve piass saama tiide pääle maha märgitu Mulgimaa algus ja ots. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
Joba haigõl tulõ hirm vii iih. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Joba inne tiatrit tennül Kanepi Aiandi ütel umanigul tull’ ütehäste vällä nii kuulmeistri ku vigurilidsõ külämehe mängmine, kiä tõsõ külämehega (Vassilko Marek) pinne kotti ai, et aita tütrikke mano saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Joba joogi nimi esi ütles, ku tähtsä tä mi jaos piässi olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Joba kaits aastet om mulgi riigikogun ääletemise abige saanu 200 000 ruuni. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Joba karjan käüven miildü poisilõ hirmutudõ lukõq ja nii tä “unõtki” hinnäst sakõst lugõma. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Joba koolilatsõn naas' Jakob umast kodopaigast rahvaluulõt korjama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Joba koolipoisina nakas` Hurt kogoma rahvaluulõt. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Joba kuu kua lävela, üles, üles, üles, agu aida räästäenna, üles, üles, üles! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
«Joba kuuligi är!». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Joba kümme aastat om mul lubatu tuud tetä ja kiäki ei olõ kõrralõ kutsnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Joba laiva pääl oll’ sadamamehega kokku kõnõld, et tä ots kostki tuksi (nõstuki). http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Joba latsõn paistu tä silmä uma anniga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Joba meil joodik tulõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/29.html
Joba nädäli peräst Kruunliinast verrev laivastik rünnäs Talliina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Joba okupatsiooniao lõpp sai tegeligult kirändüse võro-haro taassünnü aos. http://wi.ee/voro/
Joba olõ pruuv'nu võõrilõ kah tetä,» märk' ja ots' tä mugu edesi. http://www.els.ee/index.php?page=108
«Joba om kitetü Tripa Leenu juttu «Piimäpuki man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Joba ommgi vällän hämmär! http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
Joba om naatu savvusanna kotsilõ tiidmisi kogoma, a plaan om tuu tüü mano haarda ka Tarto ülikooli etnoloogia-oppusõ tudõngi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Joba om pia egäl harilikul maamyytjalgi sääne aparaat` olõman, kaarditegijist kynõlamadaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Joba poolõ turuplatsi pääle oll´ lõhn tundaq, a tuu ai mu suu väega vesitses. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Joba sii aaste akkap pääle mulgi sõnaraamatu kokku-pandmine. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Joba sii nädäl piass laat kauplustese jõudma. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Joba sis oll’ seo Vana Võromaa kõgõ vanõmb selts. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Joba tä vanaesä ni esä olliva vuur’mani olnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Johan Hirmsa mõtõl´, õt taa om pühä ineminõ, mõisavalitsõja, a tuu ol´l üts vägimiis, timä kirst om parhillagi Petsere mastõrah püha Vaar'a kerkoh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Johan Hirmus, tollõaignõ kunigas, olõ-õs õnne nännü arhireija, ja mõtõl', õt s'oo om ka kunigas, kai tsässonat, tuu ol´l väega illos, mõtõl', õt timä tah elas seeh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Johann Bunjani ello-käük…” http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Johann-Kristjan mängsegi tuud vannainemist, kiä nakkas Haani puuti silku ostma minemä, a unõhtas triikravva ja hiussidõ sirgõstegijä tepslihe. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Johannelundsi Teoloogilinõ Korgõkuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Johannes Vares Barbarusõ kalalkäügist. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Johansoni Lilia ütel’, et tedä turistiq joht ei sekäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Johtu herrä püssägä, katõ paari hurdaga. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Johtu, jäi tuul naasel kõõ noorõmb pojakõnõ haigõst jaq kuuli arqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Johu mi tarõh kui syna ütlevät, võib-olla tetäs meile surm sääl.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Johuslidsõ sagõhusõgaq liikvaq mängovälläl alla tetrominoq - naaq ommaq kujoq, miä egäüts om kokko pant neläst kruudu klupist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Johus orsi liigateme – sis om orja uni lännü, vaese … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/kula-ja-sulased/
Jo inne lõpõtämist nakas Leila kiilt toimõndama Põlva maakunna aolehe Koit man, koh tüüt’ 2005. aastaga lõpuni. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Jo kodo ligi ma kai anomahe sisse kah. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Jo koll aastakka oll vanast üts miis halli arr türgutanu,, kui ta kõigist paigust api arr oll otsnu, ja kostgi olõ-õs saanu; peräst läts ta tundja mano, ja pallõl jo tuu käest api. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Jo latsõpõlvõst mäletä tedä nall`amehenä, kiä esinesiq Suuhara klubin ja Kalmatumäe küläpidodõl." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Jo maon saa üts jago vedeläst söögipudrost riistakõisi läbi, miä mao saina ehk sisemädse poolõ pääl lövvüseq, ülesimetüs ja vere sisse tallitõdus iholõ toidus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Jo ma vaenõ poisikõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/4.html
Jo mitmõl puul ummi nal`atükkega üles astnu Loosi naisilõ Palmi Helvele, Kirchi Kaiele ja Tomsoni Viivele olliq seo kõrd hambihe jäänüq velleq Voitkaq, ministriq ja haigõkassa tirektriss. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
"Jo nurmõ' omma' vallalõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Joodigu omma kõva as’alda välläkutsja: pur’on pääga nakkas näil umast pinikesest hallõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Joodiguq olliq kats` miist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Joodi ja prassiti pääle poolõ öö veel, kooni vaeldamise kaup kinnitedus sai: sulanõ pini asõmõllõ, pini sulasõ asõmõllõ; üts hind mõlõmbil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Joodikel läts aigu, inne kui hääsöamelise naise ärä jõuuse meelütädä, nink tälle tõõse plaani ette panda, minka järvest, vana naksi käest karbi täüt raha saija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Joodik heitse läve ette pikäle ja mõtel, et ku tulõ, sõs saat õks är pagõda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Joodikilõ ütles Priit tuud, et kainõ inemine olõ-i määnegi hall tropp nukan. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Joodik, ku tälle joba otsa kaet, om ummamuudu… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Joodik looti nüüd vabalt kodo minema, kes enämb joosten kui astun, kodo jõudse, nink sisgi ka peläs, et vana näks temaga üten kodo tulep ja vahest tema väikese latse ärä varastep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Joodikul karas hing täüs ja kärät: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Joodikut nä es võta,» naard Võrolt peri Laidi Tiiu (49) tuud, kuis timäst sai Tarto Raatusõ kooli poissõ puutüüoppaja. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Joodiq nimäq pur’jo ja tul’liq küläq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joodiva vana Tanno purju, muido es olõs joudnu midägi tettä: timä olli ollu suur ja armedu kõva miis. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Jooga om India usolis-filosoofilinõ süstem, miä taotlõs vaimo- ja iholiidsi har'otuisi läbi ütessaamist kõgõ ülembäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jooga
Joogi ja söögikraame meistride võistlusi jaos piät vähemält tuuma: http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Joogikässik lavva pääl, kaas pääl Räp 1875/7 (J. Jagomann) Räp, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Joogiq ommaq päämädselt tettüq viist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Juuk
Jo oll tuukõrd midägi õhuh. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Joomamehe laul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/39.html
Joonõ omma nelänulgalitsõ kruudi, kõkõ edimäne om üts kruut, sis om kats kruuti kõrvusi, sõs om jal üts kruut, sis om jal’ kats kruuti. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
" Joosep, mes sa uma kooliaost mäletet?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Joosep opsõ hindä sisse uskma: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
"Joosi, joosi üle mäe..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Joosi kaema ja midä ma sõs näi ?! http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Joosiq havva mano, haud tühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosiq lihavyytõ edimätse pühi hommogu havva mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosiq syss piniq ja koiraq tälle külge, kaksiq tuu pää kaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosiq tuvvi haardma, sai jalq arq müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosk jalq velele vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jooskwa könne om otsan, nink töine hoop allustap. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Joosnu hulga maad kõrval. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
- Joostõn läts ta tõõsõ tarõ mano, otsõ siält tõõsõ muna, ja tõi mõlõmba pedäjä juurõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Joosõ_ks, lilli, kargaq, kakku! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Joosõmi kaema: kobras maka rahuligult ahu all! http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Joosõmi tervüses! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Joosõpi, Pekris naati tedä kutsma sys, ku pekrimeistre Jakob Kiisler sinnäq elämä läts´. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Joosõpil oll’ piäaigu hing’ vällä minemän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Joosõpi mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Joosõp ja startri kõnõliva hindä vaihõl midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Joosõ poig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Joosõ poig ja jorota poig, too tälle kyik mis vaija, väegä ruttu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosõ poig jne… http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosõ poig, jor’ota poig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joosõp om hädän ni läts’ tälle sõs appi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Joosõq, joodaq mu hobõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx2ii.html
"Joosõq, pordu, jõvvaq, hatta!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
"Joosõq sa, hatta, haaraq handa!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/30.html
Joosõ rehealt väl’lä, et ma lää haara pan’gi vai hõika pernaist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joos’k’ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joot' vaesõ mehe purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joq pässi vanakuri ketest vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joq põlvildõ küsse, et ma ei saa kuigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joq sanna sendseh kul’atõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jorota poig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jo sügüsest saava latsõ sääl olla, ku om vaia kooli-huvitsõõrõ vaihõl, bussini vai vanõmbidõ perrätulõkini aigu parras tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Jo tuugi tarbis om suurt joudu vaja, kotitäüt vilja säläga ärqkandaq, selle et tuu nõstang kaald ehk lits ütsindä sälgroodso pääle, miä mõnõ esierälidse muskli abiga õkva ehk pistü piät hoiõtus saama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
9.30 Joudas Setomaa piiri pääle. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
20.00 Joudas tagasi Tartohe. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Joudsõ mi ar minnäq, ni külä jät’t mi ussõmaa kar’aga k’ävvuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Joudu näile. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Joukal mehel uhkõ auto, a naanõ höörigukõnõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Joukambas vas’t kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Joukusõ sai Amsterdam läbi Hollandi Hummogu-India Kompanii ja Õdagu-India Kompanii, kiä kaupliq kogo maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Joulu-aig Vanal Võromaal Vanal Võromaal om tulõman hulga joulu-tegemiisi latsilõ ja suurõmbilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Joulukuu katõkümne ütsändäl pääväl 1937 sündü vahtsõnõ põhisäädüs Bunreacht na hÉireann. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Joulukuu lauluproovi' naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Joulukuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Joulukuu
Joulukuun 1866 sai Jakobi kuulmeistritüü Hellenurmõn otsa ja timä kasvandiguq lätsiq 1867. a. alostusõn Tarto gümnaasiummi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Joulukuun 1787 sai Mozart lõpos kimmä tüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Joulukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs peetäs talsipühhi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Joulukuu
Joulukuust lätt vallalõ ilvessejahi huuaig, laskmisõ-lupõ om Võro maakunna jahimiihile ant 12, nii Põlva ku Valga umilõ 10. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Joulukuu vai talsikuu vai talsipühäkuu vai talvistõpühäkuu om aastaga katõtõistkümnes (perämäne) kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Joulukuu
Joulupuul'päävä piäs lummõ sadama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/index.htm
Joulus 1857 viidi Jakob üle prima he, kohe tä jäi 1858. aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Joulõ aigu oll' verrev vägi joudnuq 35 kilomiitre kavvusõlõ Talliinast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Joustu 31. joulukuu pääväl 1919 allakirotõt vaihõraholeping. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Jovva-ai jummalaga maelda. http://www.setomaa.ee/
Jovva-ai kõvaga maelda, virgaga joosta õi rikkaga üts häste ellä'. http://www.setomaa.ee/
- Jovva-as hobõst võtta, syss nisama pan’d kuvva tallo maahha umma kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jovva-as jah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Jovva-i inäp. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_06_laul.php
Jovva-i tä ratastuuli tougata. http://www.els.ee/index.php?page=108
Jovva ka härg peräkord pessmist ärr kannahta karas´üles ni perremies pan`d`timä ka kuorma ette, sis vidi tõnõ kuormat, nigu vilu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Jovva külh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Judaismiga köüdetüid asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Judaism
Judaism om monoteistline usk, miä tuginõs Vanalõ Testamendile , esieränis viiele Moosõsõ raamadulõ ja Talmudilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Judaism
Judaism vai juudiusk om juudi rahva usk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Judaism
Judaliste, Turkide, Mustlaiste ja Pagganade Ristmissest. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Jugo küläh mu tädil ol’l ka huss üle sendse läve lännü vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juhan, Juhan, lasõ tassa! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Juhan Liivi aigu tundu mõts midägi säänest, miä jalgu jääs, takistas edesiminekit, kavvõmbalõ nägemist. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Juhan Teppo lõõdsa pääl mäng’!» ütles tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Juhan elli siäl ütesä üöd päivä ütsindä mõtsah, tõrvaahoh kui igävedse üö seeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Juhanil om kats' tütärd ja viis' latsõlast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Juhan juusk´ julgõhõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Juhan, mis sa tah ikõt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Juhan panti tõrva ahjo, kohe tälle kah, niigu mändsele haudjalõ kanalõ, valmis süök ja juok mano panti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Juhanson tiidse minnu ja ütel`, et tulõq tiiq saq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Juhataja kambrengi aeruteb kapi pääl mulgi miis paadige. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Juhataja pruuvsõ ust: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Juhataja suunas` avaldusõ lahendaq Kutsarilõ - piassiva jo kokko käümä külh! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Juhata, kel om säidse tütärt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juhatas ja oppas Lepassoni Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Juhatusen om valla seletet lõunõeesti savvusanna ehitüse tava, kirotet sannaehitüse materjalest, opatas ehitüst ja andas ka rehkendüisi, miä sanna tegemine masma lätt ja ku pallu aigu om vajja, ku tahat hindä perrele sanna ehitä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Juhatusõ savvusannuga köüdet tõisi kodolehti pääle: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
Juhat’ tii kaq arq, muudku sõida ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juhat’ timä edesi päävä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juhat’ tä mehe uma esä poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juhendaja Palolilli Meelis jaga tiidmisi palkmajjust ja ültse puu tarvitamisest ehitüsen, oppas materjali valimist ja ettevalmistust tarvitamises, tüüriistu pruukmist, palgile vararagumist, ehitüsnippe. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Juhend and tekstina tiidmisi savvusanna ehitamise traditsioonest Võromaal, juhatas materjali kokko-otsmise man, kõnõlõs pallo üts vai tõnõ asi aigu või võtta, määndsit tiidmisi ja tüüriistu vajja om, ku pallo üts vai tõnõ asi rahan masma või minnä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Juhendin om kül kirän, et oppaja tekku esiq kui taht, a inspektor nõud yks parõmbat ja maksimummi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Juhend piäs nii hää saama, et ehitamisega kokko puttunu inemine saanu tuu perrä hindäle sanna pistü panda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Juhtkiri: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Juhtmisteooriide tähendüsen tõi termini laembahe pruuki Norbert Wiener . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCberneetiga
Juhtuminõ olku peri kas hindä vai mõnõ tutva-sõbra perrest, umast küläst-liinast, bussist, tüükotussõst… http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Juhõndaja saiva kah kittä ja kingis varatsõmbil Puiga näütemängupäivil mängitüisist tükest kokko pantu vihu «Kümme näütemängu koolilatsilõ». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Julge naine tulli tassamisi ah'o päält maha, läts lävest vällä, pand usse kõrdapite kinni nink kuts külast mehe', kes vanal mesikäpäl kah pöetu kasuka üle olge maha tõmbsiva. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Julgu ei inämb mõtsa minnäki – mine tiiä, miä vahepääl muutunu om. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Julgõhe võit Soomõmaa asõmal sõita' Irboskahe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Julgõolõk taht' tuud hindä hääs ärq tarvita nink naas' veskimiihi hulgast jõvvoga agente värbämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Julgõt näütüse-telmist! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
- Julgõ väümies künd jo tõõsõl pääväl adraga õhi=havva kinni - hätä sittagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Jumal, Jumal, mu vaib palas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1002
“Jumala abiga nõstat pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala-annõt massa-ai suust vällä aia'. http://www.setomaa.ee/
«Jumalaga', seo ker'k, ma koolõ ar'», ja hüpäs' jälke' tuust mulgust sinna' kerigo ala. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Jumalaga, esä-emä, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
«Jumalaga üle`aidne, lähän `vaatama, kos suan, kes õõrub.» http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Jumala hingli herän'd' timä üles, ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hingli herän’d’ üles, et Iljä min koobast arq vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hingli hõl’ot’ timmä jaq hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hingli näütäs unõh Kornilalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hingliq aiq timä üles, et Iljä, min arq Kriidi jõgõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hingli tul’l, herät’ üles, et Iljä tulõ üles, süüq, sul om pikäline tii kävvüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala hyng las’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jumala iin ja ku ausa miis ütle maq, et suq poig om kõgõ suurõmb viiesepp, kedä maq tiiä esiq vai nimmepite: täl om hüä maitsõq ja, viilgi inämb, kõgõ süvemb komponiirmise taid." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Jumala iist saa'ai ar saisada'. http://www.setomaa.ee/
Jumalaimä käve pojaga küündlepäävä kuuõnädälil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala jaq Iljä nimel, lahkõguq jõgi, nigu maq kuiva jalagaq üle saasiq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala kumbit pidi höste ilosahõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jumala käeh om kyik võimalik saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk, havvõ oppus, anna mullõ hõpõ hopõn ja hõpõtsõq rõivaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk, havvõ oppust pite!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk havvõ oppust pite, anna mullõ kullatsõq rõivaq ja kullanõ hopõn.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk havvõ oppust pite, annaq mullõ vasitsõ rõivaq ja vasinõ hopõn!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk, havvõ oppust pite, avita paari viiä mäele!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk, havvõ oppust pite, lüü sild temä poolõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk havvõ oppust pite, tee siiä liin mere viirde!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala käsk havvõ oppust pite, tii sild siist veerest sinnä veerde! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala käsk havvõ oppust pite, virota kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumala käsk havvõ oppust pite, võta sild mõlõmbist otsõst arq, jäta timä mere pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalakõnõ! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Jumalakõnõ, Jumalakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumalakõnõ, Jumalakõnõ, ma külq joq arq risti syss, a mul olõi jumalaandõ teräkeistki majah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalakõnõ, jalaq ommaq, miist olõqki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumalakõnõ, külmäkene tik’s’ ja pauk, ma vaenõ lats olõ üte hammõkõsõgaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumalakõnõ, mul arqki joq oll vasik!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalal es tulõkiq und. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalallõ olguq teno! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/18.html
Jumalal ol'l ynnõ, väits, purask ja lapju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jumalalõ teno, noq sai mul kaq uma iä seeh poisiluuma nätäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalalõ teno, ots om pääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Jumalalõ teno, õt hoit ar rüä rää-räüsä iist." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jumalanna om naissuust jumalus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalanna
Jumala perast, ?ra sa kellegi k?nelgu, sis ei tihka ma enamb kotostki jalga v?lja panda! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Jumala ristipoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jumalast olliva nee soe hoitjas sadetu, et vanakuri meest õige tee päält essitada ei ka kiusate es saa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Jumalast tuu miil’ tul’l, et vaia min’näq lauta ka kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala sulasõkõnõ kullõl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumala syna ja saagu timä terves. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Jumala teno, leibä saa viländ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalat pallõldaq, essä-immä süütäq ja võlga massaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumalavili kyik takah kasus, nigu hal’etas ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jumaleme, Anna Vasileva kost põrgu poolõ tie lätt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
" Jumalik komöödia " (itaalia keelen " La Divina Commedia ") om Alighieri Dante kirotõt eepiline poeem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
"Jumalikku komöödiat" peetäs itaalia kirändüse kõgõ tähtsämbäs poeemis ja maailmakirändüse suurteossõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Jumal tek niimuudi: inemise pää, kala eho. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Jumalus om ülene mõistõq jumalidõ , jumalannadõ nink jumaligus peetüide nättüisi ja olõndidõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalus
Jumalust peetäs üleloomuligus ja pühäs nink timmä uskjaq pidäväq täst suurt luku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalus
Jummal' an'd' kolmsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Jummal'-essäkene, olõi sul midägiq vika!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' hoiaq sinnä saamast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummal' häämiis". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Jummal' kai aknõ kõrvast, niq tulõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' kaq käve timä poolõ kost'm'a, kuna nel'äpäävä õdagu ja poolpühä õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' läts müüdä, küsse: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jummal' noq sai sullõ andma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummal' om andnuq sullõ keele ja sul om synna hallõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummal' sekkä põdra pujakõnõ." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jummal' tiidse timä mõttõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' tsungsõ maad ka lapjuga, a näet ku tä arq kor'as' halva käest adra kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' virk, võt't timä käest tsirbi, põim' uma põllu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' võt't timä vikahti, niit' kõõ haina maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal' ütel', et soo teile olgõqkiq igävätses põrgos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal-Essäkene, määntse taal noq jalakõsõq ommaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal Issa, Jummal Pojake. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Jummal and jo näile sääntse meele kaq, nigu tuu lubasiq ar! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal and pallogi inemisele andis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal angu sullõ syss maa pääle ynnõ kolmas jago piimä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal anna, ku su käe all kõ saa leibä viländ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal anna, poig!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal anna sullõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal anna tõõsõ aestagagi pareb rügä kui timahava ol'l. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Jummal anna tõõsõ aestaga ka sääne rügä, ma parebat pallõgi-i." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jummal an’d’ ilosa päävä, lämmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummala sanna wäljalautamisse söbbrad, 1862. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Jummal astõ kängäldä tiid pite, niq arqki tsusas’ Jumala jala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal avida noh tetä tööd! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
- "Jummaleh, järv-vatõr!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Jummaleh, kahr-vatõr!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Jummaleh, repän'-vatõr!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Jummaleh, susi vatõr!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal elas viih, sügüse koolõs ärr ja keväjä tulõ magamast üles; siss tulõ magamast üles ja suurõ pahandusõga murd iä katski, vaivas väikeis kallo, ja suurõ kala läävä ärr suuri jõki sisse. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Jummal eläs õks mäki takan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
"Jummal essa, Jummal poig!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
"Jummal, essä jää jälilõ ja astu esi asõmalõ." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
“Jummal-essäkene!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal essäkene, kuis noq nooq ommaq siih kyik maah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummalessäkene, kuis sa mu külge noq nii nakahti!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummalessäkene, tul appi, kuis sa mu olt arq unõhunu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummal esäkene, kos piäsi ma olõma?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Jummal hiit määntsit jahukõisi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal hiit’ tälle kängitsekese, saapakõsõ, sukakõsõ, mis vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal hoia hobõsõskõist, kiä puu vidi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Jummal hoia kohtu iist ja tohtri iist. http://www.setomaa.ee/
- Jummal hää mees! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
"Jummal hää miis!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Jummal hüä miis! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Jummal iks hoiaq vaestõ ello! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Jummal-ime, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Jummal ja vanakuri ommaq velitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal joq, vanamehekene! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal jätä-äi toole tasomata, kiü keeletu iist kõneles, pümme iist kivi kõrvale viskas. http://www.setomaa.ee/
Jummal kaes, midä tä tah tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal kaes, vil’äst-leeväst tege, puhas om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal kiildas, et muido saava inemise targast. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Jummal kuts õks Migulat hindäle lähembähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal käve tõõsõ mehega maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal käve õks läbi paja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal lei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal lei vikahtile kolm risti otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal lähät’ angeli kala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal lõi seeni' kuni' puulpühäni ja lõpõt uma tüü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Jummal lõi terveq arvoq; kõik muu om inemise teela. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
“Jummal nii käs’k’.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal näk’k, et timä sõrmõh oll sõrmus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal olliva Juudaga umatsõ'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Jummal oll taadõ kaenu, et kes ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal oll vette sülänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal om klassivainlanõ, jummal tulõ ärq häötädäq, sõs viil saa tüürahvas vabas". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Jummal om monoteistligun uson ainugõnõ jumalus ja polüteistligun uson üts tähtsämbist jumaluisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jummal
Jummal oot hindäle ohvrit, et ku nemä ohvrit ei jovva saia, siss jummal häötäs kõik kala ärr ja lätt tõistõ paika elama. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Jummal pand sandi rõiva sälgä ja läts sandi kumbõl tuud tiid pite tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal pan’d’ nime, et viin, piiva vinne värki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal pan’d’ vikahti läve ala ja las’k’ parmuq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal pess kuionuisi muromunnõ vastatsite, nigu sauas ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummalq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal saat’ õka tsirku ja eläjät laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal sa tiiät. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Jummal sek'k'ä sannakene, pois's'a persehe karmukõnõ! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Jummal sekka! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Jummal sekkä! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
"Jummal sekkä sannakõnõ." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jummal seltsi! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Jummal sisse, sannakõnõ . http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
“Jummal sullõ andkuqki nii pikk rüä pää, ku mu käpp!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal süläs’ maaha, niq kaes, nakkas yngõrdõlõma, yngõrdõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tahtsõ meil kykkõ leibä käest arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jummal tarvis! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Jummal teedä sis juha–, juhatassõ, juha–, juhatassõ, juha–. http://laul.setomaa.ee/karaoke/hahkamine_pulmalaul
Jummal tek’k lauta, a halv tek’k eläjit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tiid iks jumalakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/8.html
Jummal tiid, kas tä oll syss Jummal vai vaenõ, tull küssüi tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tiid, kohe Jummal näile and elo, kohe utt päävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Jummal tiid, kohe tuu läts!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Jummal tiid, kohe täl nuuq vitsakõsõq joq jäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tiiäi kohe veid’okõsõ läts, ni halv sai inemisele mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tsagi maad kõplagõsõga, a Juudas ai adraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal tuu üle vihasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal vala, maa juu, hain kasus - 0+0+1+2 = 3 (10) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2768
Jummal vihoda' ja sannuda' peräh meid ummi latsõkõise ja pujakõise. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jummal visas’ timä maaha ja ütel, et maa viha kyik su sisse ja sa piät kõ poganamb olõma ilma pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal võtt temält arq jõudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal võt’t nika timä vikahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal ütel: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Jummal ütel Noalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal ütel, et min sa mu iist käümä, nigu pääväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal ütel, et sa tennü õks aid häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal ütõl: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Jummal’ annaq, pojakõnõ, sullõ kaq sedä pümmet ello nätäq, ku sa minno pant paljost!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ an’d’! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ an’d’ eläjakese!”, a avida-as inämb midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ armasta edepoolõ kah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’armu käüti võtma suurõh paastuh, perämätsel nädälil, vai maarjapaastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jummal’-essä, kunagiq olõi siih ojja olnuq ja noq om oja saanuq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ hiit’ kasugakõsõ tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ hoiaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ jaq halv ommaq velitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ jõvvutas minek’it. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ kai, et tulõi midägiq vällä, ütel’, et hiitämiq puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ keeläkaiq, and tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ käs’k Eelijät, et min liina, sään’dse-sään’dse naistõrahva mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ näüdäs’, et sa kaet, et ar no jo küd’säs’, aku jummal’ hoit, lask kastõ, timä iks viil pidä vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ om iks üle kõõ, a täl ommaq kah abimeheq hin’däle võeduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ pan’d vihma kin’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ taht ka nii, et timmä pallõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ teedakõsõh vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ teno, kõtt täüs’! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ tulõki-is kostõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jummal’ vei näq arq iäpala päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ju naaq sainapostiq tulõti tälle ülikooli sambit miilde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Jungriq kyik takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Jupi omma saadu Rootsist, Vinnemaalt ja nii 30% om täl esi perrä tettü,» kõnõl’ Einari. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Jupitõr om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq viies hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jupit%C3%B5r_(hod%27ot%C3%A4ht)
Juriidilidsõlt ommaq mõlõmbaq ütehääq, valimiq esiq teile kõgõ paõmbahe pasva variandi. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
Juri ol’l ka ris’tiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juripäe viiäs pühäne ümbre eläjide. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Juri võt’t, mõõgaga lei mado hoimatsõss ja mäh’ke timä vüüga kin’ni ja an’d tuu tüt’rigu kät’te, et viiq liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ju sis om murõ ussõ takan. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Justkui inemise latsõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Just ku poolõs lõigat, suu poolõs, üts silm pääh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Just lõppi koorilaulõ ja -säädide konkurss ja tüüle nakas konkursi žürii (täpsembält saa lukõ www.umapido.ee uudisside alt). http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Just s`ool pääväl om Tarto liinah seto süügi päiv, koh om võimalus tutvust tettä ja perrä pruuvi erisugutsõid hõrgutuisi seto küügist. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Just toolaiga õnnahtu üte küla noormees näiost mööda minevat, kes valmis tettü kütüsepõldu kõplaga üle käve kaemah, ent mõnt kannujuurt kõplaga üle tsaka, kohe ader ja ägil es ole puttunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Juta käve majandin tüül. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Juta man saa tüüd neli inemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
(Jutt Vahtsõlijna rahva keeli ja rahva käest kirotät.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Jutt käve nii. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Jutt käü elost ja ilmast, pia ummaq vyyraq ka nigu umaq. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
«Jutt naas’ tuust pääle, et näet, sõbranna om sääne, a peräh tull’ vällä, et hoobis esi om,» seletäs Külli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Jutt nakas’ juuskma ja nii tuu asi läts’… http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
* Jutt om vahtsõn kiräviisin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
«Jutt tundu väega ausa, tego es olõ diletantõga, sääl olli kuun iks «kõva tegijä»,» selet’ Priit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Juttu, et ma võissi sügüse ammetin jatkata, muiduki kiäki ess tii. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Juttu kaq ai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juttu tulõ sannaperimüsest, sannu eihtüsest, seosuvitsist vallalisi sannu päivist. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Juttu tulõ sannaperimüse uurmistel teedä saadust, seosuvitsist suidsusanna päivist, vannu sannu praavitamisõst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Juttu tulõ tuust, midä om paikligu söögimajandusõ edendämises joba är tettü, mis tegemise omma poolõlõ ja kuis võinu asjo edesi kõrralda. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Juttu tulõ vanno sortõ ja tõugõ alalõhoitmisõst ja kasvatamisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Jutt vai asi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Juttõ ja luulõtuisi om ilmunu ka kogomikõn „Hea raamat“ (NAK, Tartu 1998), „Emajõe kondor“ (NAK, Tartu 2002), „Sano, tuuli“ (Helsinki 2002). http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Juttõ ja luulõtuisi omma kirotanu Contra, Wimberg, Kivirähä Andrus, Ojari Triinu, Rahmani Jan, Holtsi Leila, Panga Milvi, Saarõ Evar ja Fastrõ Mariko. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Juttõ juurõq ommaq muistitsõn ja keskaigsõn araabia, pärsiä, india ja mesopotaamia vanavaran ja kirändüsen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Juttõ kirotamine umast pääst. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Juttõ vaihel kaijas suvõ lõpul valmis saanu lühküt filmi vana Võromaa suidsusannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Juttõ või saata niipall’o, ku tahtmist om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Jutuajamise tõmmatas kokko ildamba kell 16. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Jutu kinnitüses om sannankäümine, kon saa kõnõlduid tarkuisi pruuvi ja pruuki. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Jutu kirotajist om Eichenbaumi Külli Vana Võromaa suidsusanna kuuntüükogo asjaajaja, Elleri Kalle om palkehitüisi ja rahvakombidõ as´atundja, kiä om põh´aligult uurnu esisugumaidsi põlisrahvidõ ello, kombit, säälhulgan ehitüskunsti. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Jutukogon Vanad Soome saapad, kon kir´eldet Võromaa maastikkõ, tulõ tegeläisi suust ka võrokeelitsid synnu vai lausitki. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Jutu käigin jõuti vällä ka mõttõni, et mi savvusann pedänü hoobis olõma sääl nimekirän, kon omma kipõt kaitsmist vajava nähtüse, selle et nooremba inemise ei tiiä savvusannast pallund ja sannu esi tükütas kah tuuperäst maaha lahkma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Jutukõnõ "Pahtpää külä nimest ja Hargipalost" lõpõs synnoga: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Jutu kõnõlõsõ võrokõisi savvusannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Jutul olõ-õi jakko, sõmal olõ-õi sõlme. http://www.setomaa.ee/
Jutu mano lauli vägevit vanno laulõ Kalkuna Mari, Platsi Liiso ja Hintsi Anna, uma söögi lavva katsõ Karu Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Jutu murdekiilde pandmise man võip tõiste abi kasute. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Jutu om üles kirotanu kurikuulsa jutukogoja Sandra Jaan (1862-1925). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/inne.htm
Jutuq: http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Jutuq ommaq nii kiräkeelen ku võro keelen, selle massa ei kelgi arusaamatust pellädä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Juturaamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Jutuski otsah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Jutustaja kaibasõ kül tuu man, et kae, ku armõdu süümine. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
(Jutustaja osutab sõrmuse kohta) Karas’ rinnast vällä, Looskalõ ümbre kaala kinni, “Soo om mino armas miis, kes minno om toonu vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jutustami levälugusit ja arvami mõistatuisi. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Jutustus oll` populaarnõ ja om trükit vahtsõst 1959 ja 1976. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Jututarõ kõmri keelest ja keelepoliitikast Puulpäävä, 23. veebr kell 18.00 Tarto Ülikooli Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskusen (Lossi 3-134, Tarto) jututarõ kõmri (walesi) keelest ja keelepoliitikast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Jututeemas om, kuimuudu saa Vana Võromaa rikkusi pruuki, et inemistele paigapääl tüükotussid manu tulnu ja määnest tukõ võinu majanduselo härgütämises anda Vana Võromaa regionaalprogramm. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Jutu tuless jürikuu viimätses päeväs saata Abja kultuurimajja. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Jutu vahepääl teive puulsada kokkutullu inimest kõvaste tyyd mitut sorti puulõhkmismasindege, nii et tormitse päevä lõpun ollive loodusmajal poole talvepuu olemen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Jutu valõ vällä ja säädsevä piltega kokko Liivi vanõmb tütär, koorijuht ja muusigaoppaja Otsari Silja (46) ja timä miis, arvudi-as’atundja Vaido (48) ütenkuun. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Jutuvõistlusõlõ saatsõ Mart elon tõsõ ja kolmanda kirätüü. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Jut, wanna ja nore rahwa öppetusseks wäljaantud. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Juu ar’a, syss saat kuninga väümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juubõlit alostõdas 27. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Juudajärv Tsooru vallan Juudajärven oll näta pink, millega vanakurat järve läts. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Juudal ol’l inne adõr kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudas näk’k tuu arq ja kynõli, et kül ma käk’e tulõ ar süvvä, pehmehe puuhhõ, kül’mä kivvi ja tuima rauda, a kaeq ku timä om ar löüdnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudas raputas kihvte kivimulko. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Juudas sai Jumala sülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudas tul’l järvest vällä niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudas ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudas ütel Jumalalõ, õt kui inemine mäkke lätt, mantsõs sinno: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Juudi kuningriik’ om tulõman ja sõas lätt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Juudi paaba ol'l ülnüq, et naq ommaq põrssaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudi poodist midägi ostat, saat viitungi, mis om kah võro keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuninne.htm
Juudiq väega pahasi, et mis timmä nisuurõ auga viiäss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudi rahvas omgi põrssist saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juudi rostõvett. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Juudiuso jaos oll' templi kõgõ pühämb kotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Juudõl tulõ sügüse sääne straasnyi nots. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Juu ja juu ryyska piimä!", nigu kurja tennü-üs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juu, juu säält pudelisuust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juuk om vedelüs , midä inemiseq ja eläjäq joovaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Juuk
Juukõ ja süüke pruuvminõ lõpõs, ku üte inemisõ tuud kraam saa läbi. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Juulikuu katõl perämädsel puulpääväl võti huviliisi vasta Haanimaa tallõ sanna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Juulikuu oll` vihma 21 päivä ja augustikuu 17 päivä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
"Juu q pall´o!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Juurde all om mul potitäüs kulda ja hõpet, ladva all om kah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Juurigaq lassõmiq puuq mahaq, ragimi juurõq läbi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Juur on hariligult karvanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Juurõ omma kimmä ja tunnõ hinnäst siih kandih häste. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Juurõ omma täl kah küländ lähkül: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Juus'k' jalq must pini sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' jalq must pini timä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k', juus'k'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' kivi oosõlõ katstõiskümme tapa ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' kuldkits üle tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' uustõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' võõras must pini muro pääle niq arqki vei tütrigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus'k' õks põllupindrekest pite, pand länigu maalõ, jalq uikas essä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk esi proua külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk *9 iks oinal takan, et saa inele *10 süüvä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Juusk jalq mere veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk jalq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk jänes jää pide, paateri pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Juusk järge, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk mere veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk repän nuidõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusksõmi kaema, pilti tegemä, naarsõmi nigu ulli… http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Juusk ta ruttu kõlgusõ mano, koh näq magasiq ja tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juusk tälle tütrik järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juuskunu sis vargilõ järgi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Juuskva sõda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juuskva sõda käve kõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juussõmi, juussõmi, sõs ütli naasõlõ, et avitas – olõmi Antslan joba! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Juussõ nii ullistõ, et es näe mulku, sattõ sinnä sisse ja murdsõ jalaluu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Juust om süük , midä tetäs piimäst , hariligult lehmä umast, mõnikõrd kitsõ umast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Juust
Juustu osta Põlva ökopoodist – kallis om, a vähämbält süüt tuud, mis om puhas. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Juusu, Joosust Põlva keskkuuli, kos tüüt` 43 aastat käsitüüoppajana. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Juus’k jär’ge - Mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k ruttu alla, meil vesi sääl man, võt’imi pan’gi vett ja kistutimi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k timäl takah. sai jär’gi, tundsõ arq, et soo om Mikul’ minno avitanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ arq kavvõndahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ joq ruttu, kut’s’ väumehe tõistõ tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ liinast üts väikene pinikene vällä, haar’d’ tulõst arqki Ogahvon Beelyi Palahvoni lihatükü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ repän kõ iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ rikas miis kaema, et vapanaane mõtsah üts elli, kas täl sai poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ suurõ, korgõ maja mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ tarrõ ja ütel, et tulgõ kullõma, mis kägo laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juus’k’ tii pääle ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Juut ost mitmasugust nahka, temä võtt ka peräst samma nahka niisama pallu (temä võtmist jo kiäki es näe). http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Juut tiid inemiisiga, võtat hansat lonksukõsõ, ku külm om. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Juvva ja suitsu tetä ei tohe var’opaigah õkva kimmähe. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Juvvas viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Juvva väega taha." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
JÄNESEKENE IÄ PÄÄL, LAVVAKÕNÕ PÄÄ PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
JÄNES ISTUB JÄÄ PÄÄL, PAAPÕHI PÄÄ PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jász-Nagykun-Szolnoki maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1sz-Nagykun-Szolnoki_maakund
Jäi Jordani jõgi saisma jaq sai näile tii üle minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi Kriisa Oude poolõ elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi elo joq vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi esä imägaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi mul sisemäne tõbi kül’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi puul ossa külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigiq vikaht Jumala riistast, puras’k’ halva riistast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi timä sin’näq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi tälle päävä tütär ja tuu oll timä ynn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi tüdrikul mehele minemätä ja Pikkmägi om kaiiani alalõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste3htm.htm
Jäigi vaenõ miis timä ynnõ pääle elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäigi õks Pühä Mikul’ võitjast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi hopõn sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi hopõn’ adra iih mutta, kõhn ol’l keväja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ihoalastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi iku pääle magama kivi kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi jalqki vaesõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi jalq suikma, jalq tõrõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi joq viis versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi jo ütesä tükkü liisnit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi jälki aastaga leeväldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ka sis kuninga süä tuo pääle rahu, elli jäll mõnõ ao, ni tuli jäll naasele sünnikätse, a jällekinna tull kuningal kotost ärr minek, sis ütel jäll kuninga naane, et kedas nu vanas inemises võtta, a sõsar ütel, et võta keda that ülekohutiks tege, võõras iks inämb, paremb võta iks uma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Jäi ka vaesõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi kikas ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi kolmadas kaq sinnä tiinmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi kullõma, kas tulõ tõnõ mats kah – et sis om vast pommitaminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Jäi kyik mehele, tulis niq kuld niq kepp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi kyik vaiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi kõrrast kaugoppõhe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Jäi kõõ inne lita rasõvat niq tarõtütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi magama ja magasi kõvva, ku kuuli, kuis imä hõigas': http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Jäi magama sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ma magama. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Jäi ma toostki ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi mehele raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi miis pahanus jaq väegaq murõlikus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi miis saisma silla man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi miis vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi mul elo elämäldä, hüä päävä nägemäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi mul elo elämäldä, hüäq pääväq nägemäldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi mul lats ni haigõs ku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi naane rasõhõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi naane rasõvat kodo, a kuningas läts arq tapõluistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi nimäq üteq kerjajaq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ot’smine maahha, lät’siq rüüliq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi paaba magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi poig kaq mynõ päävä peräst pümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi poig maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi pümehes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi pümme. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq arqki jalaq tõrva sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiqki sinnä elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq kolmõkese tütrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq kyik tsuklõma, puklõma, hal’ast haina haardma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq laivaq saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq nuuq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq nuuq pojaq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq näq syss pojagaq jaq kuningas ütel’, et soo olgõ teile trahv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq rõivaq ilosaq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Jäiq sil’mäq täl haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq soldati maaha ja kampanjaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiq tuul silmä haigõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi rahaunikk`i tii pääle. tuu ol’l iks jummal’, kiä näile juhat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ruttu magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi sinnä kappi öösest keräga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi sinnä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi sinnä üüsest jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi sängü pääle magama, timä kolm voori lei, pes’s nuuq pääq kaq maahha, ol’l tuu peremiis valmis jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi sõs uutma, kutsõ lifti tagasi, a tull’ hoobis tõnõ inemine liftist vällä! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Jäi tapõlus maaha, küsse asõmat, kohe ma soo kulla ja hõpõ panõ, ma taha kerikut ehitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tarõkõnõ saisma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Jäi timä haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timä ka, rikka mehe tütär, tuu vaesõga sanna magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timäle hindäle ka ynnõ viis suhkari raasa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timä rehe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timä sängü pääle magama voorigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timä tütär ka vaesõst ja eis läsäst mehest, ku uput ar naase. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Jäi timä väega haigõss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi timä väega haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu inemine vaesõss, olõõs minka tüt’rit üleväh pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu joodik vaesõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu kaq imä külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu kaq sinnä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu naane kodo rasõvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuu poiss sinnä herrä asõmõlõ ja laulati nimä tuu tütrikuga kokko ja jäigi timä herrä asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tuust mõrsjast ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tä arq väega vaesõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tälle kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tälle väega illos tütrik kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tõbitsõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tõnõ mõtsa üüses ni tekk tulõ ütte tiiraakõsõ pääle üles ni jäi esi tulõ kõrvalõ suikma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Jäi tõõsõst aastakast ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi tütrele ynnõ linigehand peijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi vahtsõnõ söögikeetjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi veidkeses magama, ummõluski peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi väikene latsõkõnõ kodo. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Jäi ynnõ nelli otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ynnõ perämäne vägimees, kõõ kõvõmb, keisril. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ynnõ tuu miis sääne, nigu ul'l, es taha tüüd tetäq, es süüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäiä ello ka sis, ku egäpäävätse mugavusõ – elektri ja nafta – piässi määndselgi põhjusõl otsa saama. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Jäiäs tüüle ildas 15 minotit ja är mindäs 20 minotit inne tüüpäävä lõppu, et puuti minnä,» pahandas tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Jäi üts syna ütlemäldä, nii sai kolmõ jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi üts viil kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi ütśkõrd toimkunnarahvas koolitarõ manuq ja lubasi õdagus kyigilõ umapüünetü kalast maiust kütsäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Jäi üü pääle tulõkiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäi üüsest, et hummogu jo lää edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäl Migulal süä täüs’ ja miil’ haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jälekeseq olli ynnõ jäänü perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Jälgi pite tulli sul takah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jälg om hulga piklikumb kah. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Jälke sääne samadõnõ nali alost' otsast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Jälke õks nää q seivä q , jälke jeivä q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_12.html
Jälki asata, sest susi liiktagi-õs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Jälki kirotedas väikokodanlikkusest. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Jälki_ks mi ütle tõist värki: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/18.html
Jälki mõnõlõ naasõlõ väega tutva tunnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/inne.htm
Jälki 10-ruublinõ! http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Jälki «uma» kotus man Põlva üts vähätsit kunsti kaemisõ kotussit kand nimme Gallõrii ja pakk kunstitöie näütämise võimalust innekõkkõ umilõ inemiisile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Jäll' nakas edimäne orrega tüütämä ja tõne püüdse kinnihoitmisega tedä takistada. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Jäll SA loi võlssi, kats Kurd Kats um Neil." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Jällegi võtt sälgä, oll tõistõ riiki minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jälleki oll' söögi- ja küttepuudus, selle võeti suur inämbüs puid liinan maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Jälle käskse hirmuotsjal üles võtta. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Jälle mõtsapiiga tullu, aga ütelnu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Jälle pal’lo rahvast tap’p arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jälle pehme aig, sis kasus vill ruttu järgi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Jäll es lupaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jälle öko ja rohilidsõmb elo Olõ-i kokkohoitminõ, ku saastahallist saastakaardiga saasta ostat, kirotas Uma Lehes Ilvese Aapo, kirä- ja muusigamiis! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Jällki saaas vanal kur´al muud, ku kodo kirvide perra minnä, tõi’ kirvõ, rai’ mõtsast tie läbi ni jäll’ märge kirvid rõuku panda, et läpe ei kodo viimä minnä, a tigalasõ pani’ jäll’ hulgahna laulma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Jäl ma lää, velekene, neio, lähkohe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/51.html
Jäl olt sa hinnäst täüs tõmmanu! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Jälq kõlisi mehe lavva pääl telehvon`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Jälq maainemine süüdü! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Jälq nakaú keremb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Jälq panõq vahtsõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
“Jälq, veli, kauplõt kah`oga!” http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Jäl taht tagasi vaehtaq, a Üri ei vaehtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jämme juurõ Vaabina kandin Sündünü ja koolin käünü om Tarmo Võro liinan, a et imäkodo Vaabinan oll’ latsõst pääle süämelähküne, sõs naas’ tä tan joba päält sõaväest tulõkit tassakõistõ tohkõndama. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Jämmembäst nisujauhõst küdsetäs vatsko . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nisu
Jämmüst saa reguliiri kiviga – ku lähkühe kivvi laskõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Jä mälehtedäs umatsit, kiä joq ommaq surnu lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänesekene iä all, lavvakanõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
1) Jänesekene iä pääl, lavvakõnõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänesekene jalq tarrõ alt kässi, alt jalgu, istõ kuningatütre kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänesekene, lipst, alt kässi, alt jalgu kuningatütre kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänesekene pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänesel hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänesepoigõ pääle lätt lasits maias keväjä, ku hiiri om harva nätäq, a jänessepoigõ om pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Jäneseq summah kyik karglõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes eä pääl, lavak pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes haard topsi suuhtõ, ni vei arqki vällä alt kässi, alt jalgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes istub jää pääl, paalohk pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istub jää pääl, paaperse pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istub jää pääl, paapõhi pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istub künka pääl, paiupuhm pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istup iä pääl, lauakilt om piä pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes istus ia pääl, puukilt pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes istus iä pääl, paalok [sic!] pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istus jää pääl, lauakild lae pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes istus jää pääl, pajopuhmas pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes istus mäe pääl, lauakilt pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes järve pääl, lavvakilst pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes jää pääl, laud pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes jää pääl, lavvakene pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes jää pääl, pajopõõsas pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes jää pääl, tammelast pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Jänes karas’ här’äle sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes kargas jäl' vällä: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Jänes kükitab jää pääl, paaperse pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes kükitäb jää pääl, paapõhi pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes läts mõtsa, nigu unnas ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes läts umma tiid, poiskõnõ jäigi suurõ mõtsa sisse, es mõista kohegi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes lät’s ar peräle, a pini lõp’pi tii pääle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes mano lasõi, a kavvõndahe kaq lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes mõtsah ehmatus... http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_11_laul.php
Jänes naard, ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Jänessejälgiga nugissõl oll’ olnu inämb õnnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Jänesse laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Jänessist om Karlil joba unik pilte tettü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Jänes sõit’ nii suurõ mõtsa sisse, ku poiskõnõ es mõista kohegi minnä mõtsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes tandsib jää pääl, padalatt pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=445
Jänes tiiveereh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes tull kesvä närimä ja poiskõnõ pan’d’ päitseq päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jänes ütles teedalõ vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäno-Jussi multikatunn 18.00 Kubija laululava pääl juhatasõ' pääkontsõrdi sisse lõõdsamehe' Tarmo Noormaa ja Juhan Uppin. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Järekõrda pandas punktõ kokkoarvamisõ perrä: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Järekõrd om poolõst aastast aastani. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Järestüsstruktuuriq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Järge saa, alla neelä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Järge saa, niq alla neelä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järge saanu, ar neelähütnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järge saanu, arq neelähünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järgi jääs ynnõ must maa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Järgmidsel hummogul tungõ Narva lõuna puult Eesti 1. ratsapolk ja baltis'akslaisi pataljon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Järgmidse tunni algusõn kõrratas opitu üle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Järgmine Seto kuningriik tulõ Obinitsah Foto: http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Järgmine käük` oll` traktoriga veetäv ohtjaraud (vana tiihüüvli terä kultivaatori raami külen), mis lõigas` kyik juurõq 15 cm sügävüsest läbi ja õhut` maad kah, a noorõlõ viläorassõlõ erilist hätä es tiiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Järgmitsel pühäpääväl külä kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järgmädsel keväjäl, 20. radokuu pääväl naksiq s'akslasõq üle iä Saarõmaalt ja Hiiomaalt maisõmaalõ tulõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Järgmädsel pääväl, ku külamiis` üles heräsi, nõstõ kissa, ku nägi, et midägi om tarõst puudus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Järgmädsel pääväl, ku prints hõigaś Rapuntslit, lask' nõid Rapuntsli hiussõq vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Järgmädsel pääväl peeti laata. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/lesanne_murdest.html
Järgmädsel talvõl sai õkvalt tuust kullamulgust mullamulk! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Järgmädsel üül pesse miis minnu üles. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Järgmädse mustigamõtsa omma olnu väega hõrrõ, kost müümise jaos ei olõ midägi kor’ada. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Järgmädses oll täl plaanin pudõlihe panda Wõro vaksal ja Taara kasarmu, a kas tä tuud tetä jõudsõ, ei mõista üldä. http://www.purilend.ee/node/5535
Järgmädse suurõ ettevõtmisõ omma oppajidõ ja kooli nime valiminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Järgmäidsil aastakümnil jaeti tuust suurõq tüküq ärq, et luvvaq Manitoba , Saskatchewan , Alberta ja Yukon , nink 1905. a. nimitediq perräjäänüq maa Põh'aõdagu allos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Järgmäidsi mõistidõ seletüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Järgmäne aasta taht Toomas rata veidü pikembäs tetä ja äkiliidsi mäki sisse panda. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Järgmäne märk om rebässide joosuaig, tuu piät jahikallendri perrä kuu ao peräst pääle nakkama. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Järgmäne numbrilinõ tullõm oll’ joba aasta peräst 1. põimukuul 2006, ku Värnik sõitsõ 163 km/h kotusõ pääl, kon kõgõ suurõmb lubat kibõhus oll’ 90 km/h. Määne vorm! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Järgnevalt valitakse välja kuningriigi sõnolinõ , pillimiis , kasatski - ja kargusõlyyjä , hobõsõmiis , vägymiis , sõirategijä , leevä - ja piiragukydsäjä, veini -ja õllõtegijä , han’saajaja ja nall`ategijä . http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Järsku üits koputanu kirstu pääle kopp-kopp-kopp! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Järve Ants: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Järve Ants plaan ka kyik marmelaadiq ja tordiq kõrvalõ jätta ja noidõ asõmal sõira süvväq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Järve Leida, kiä registriirse uma 38 tüüaasta joosul tuhandit paarõ, Pennulidõ pulma mäletä-i. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Järve Leida om saanu viil mõnõn hindä registreeritü paari kuldpulman kävvü, no küläline om tä olnu pia 80 kuldpulman. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Järvedest on Vagola ja Tammula ja Albri, Kogre, Pütal, Loosu ja Navi järv. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Järveh ol'l ütte viil puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järveh olõva kasti täus raha. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Järvejummal nännü no kah tuud suurt kalla, ku tu oll niildu ajanu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Järvejummal oll lännüki vast Petrukraati võrgunüüri ostma. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
11.30 Järveküle Rein: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Järvele aga jäänüki nimi "Juudajärv". http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Järvelilli Rein. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Järve pagõsi, merde uppu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Järve perrä om nime saanuq Ontario provints Kanadan nink timä veeren om Toronto liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario_j%C3%A4rv
Järvepää järv (Järvepera järv, Kahkva järv) - (Järvere kalatiigid) (Vagula kalatiigid) (16 kalatiiki ?) http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Järve pääl ol'l maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järve põhjah om eläjit hot’ ku pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järvest om noodaga tõmmaten välja tulnu surnu pääluid. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Järve veerde jäi suikma, niq ütel, et otsi mu pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järve veereh oll kuiv tammõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järve veereh ol’l hukanõ sannakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järve vesi om harilikult makõ, mõnõ järve vesi om sõski soolanõ kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%A4rv
Järv oll' väega suurõ tie veereh, miä Võrolõ lätt', ku suur vesi oll', sis käve üle suurõ tie. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Järv olli vaiknõ, ei olnu tuultki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Järv oll suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Järv om saisja viiga viikogo , miä olõ-iq osa ütestki merest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%A4rv
Järv om tekkinu vana rahva jutu järgi nii: http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Järv um ärr' pakku lännü! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Jät't kolmada jao ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät't syss rahulõ viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäta minnu ellu, ma vii sinnu sinnä, kost sa paremba nahatävve6 saat ku must". http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Jätete tuu mõni kõrrõkõnõ põimmalda, käänete ladvost sääne kuiste, sis sinnä' pan'te leibä ja putro ja könnö - sis tuu ol'l lõpõtus'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Jäteti hopõngi mõtsa, kellel kõhnõmb oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäteti joq tuud latsõkõist ütsindä kaq, et ku sooni aoni es tii koirust, syss noq kaq ei tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäteti poiskõnõ kõ perämätses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäteti syss määne veerekene vai käärokõnõ kost üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätiq maama jumalagaq, esiq lätsiq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätiq tevest, niq naksiq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätke mullõ kaq jago! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätkui latsõkõsõ pinni kunagi ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätt ihole hää pedäjähõngu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/78-saunamesi
Jätt kraami vanamihele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Jätt kyik uma rõiva ja vankri ja hobõsõriistaq mastõrahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät`t` sis timä kaarna ka süömäktä, ni läz’ veljo mano, noil ol`l` jo kõtt täüs, oli jo magamagi ärr’ heidänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Jät´t´ sis ul`l` veli mehitse taro ka terves, ni läz veljo mano tagasi, a nuo muudgu käsi täl jäll kotti sälgä võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Jätä, ku võit!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
J ätämi parhillaq kynõlamaldaq pidoligust meeleolust edimädsil koolipäivil, kaemiq tuu asõmal kattõ tõssist murõht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Jätä no viil elo mano! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jätäq tarkus meele!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jätä uma lori, kõnõlõmmi paremb midä vaja om! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Jät’t Mäetasoja kodo, läts tõistõga jahilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät’t elo mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät’t imä sinnäq rõuku maahha pur’oh, tõi piimä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät’t naase kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät’t tõbitsõ ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jät’t tõõsõl pääväl Vuntsi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäädki paigale vai om sul viil kohegile minnä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Jäägri Merle kirotõt näütemäng «Kull’o» sai 2007. aastaga Taarka perimüstiatri näütemänguvõistlusõl üte katõst tõõsõst kotussõst (edimäst kotust vällä es anda). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Jääguq hummõl tõõnõ poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
" “Jää kolmdas kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jää magama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Jäämiq kyik sõtta!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jääse magama ja om terveh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
"Jää sina siiä perremiist vahtma, mina lää kodo, varga tuleva vargelle." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Jääs muud tähte, ku verrev joonõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jääs temä saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jääs tulõtäht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jääs ynnõ luuta, et Eesti riigil jakkus jõudu ni tahet tuud protsessi saisma panda ja tsihikimmä regionaalpoliitikaga, asustustegevüse, talopidämise ni ettevõtlusõ arõndamisega jälq ello tuvvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Jäät purjo, last arq hobõsõ varasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäät sa mullõ jalgu uma tarõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäätsu Liisi kõnõlõs ka mõni aasta tagasi Karulan proovitust sõõrupalotamisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Jää-äs imämb sukugiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jää-äs kohkiq vett inämbät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jää-äs täl muud varandust esäst, ku üt’s poolõtõõsõ aastanõ varsakõnõ. tek’k timä puul’ myytu upa maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jää-äs tütrele miist, teedalõ-paabalõ poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jäńo-Jussi multikidõ kaeminõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Jõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõgi juusk järve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõgikunna suurus om 8900 km², minkast Eestin om 1100 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Jõgi om luuduslinõ viikogo , kon vesi juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõgi om nime saanuq gvitšinikeelidse sõna juko perrä, miä tähendäs "suurt jõkõ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Yukon
Jõgi om suurõmb ku uja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõgi või pääle naata järvest , lättest vai suust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõi arq, jäi purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõi arq, niq ütel tuu "Kas sul om kattõ risti kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõi arq, pässi jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõi kaq raha maahha, pagõsi eskiq arq vyyrahe riiki niq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõimi kohvi ja tiid kõikaig. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Jõi omaq tõllaq-täkuq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõi poolõ tuupi viina ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõiq ja olliq ryymsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõiq ja seiq ja lauliq ja mängu peiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõiq kos’aviinaq ar ja aiq kos’ajutuq ka arq, et muudku laulatama minnä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõiq mere arq jaq muudku takah ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõi tood, et lats lõpõsi seeh arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõiõ, küsse, kuis nüüd tunnõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõki om veidüq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Jõksi Ado Kirmse küläst oll edimäne, kiä kutsõ pääle sann võõrilõ vallalõ tetä hinnäst üles andsõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Jõkõ pite kõ läts, kooni sai üte saarõ pääle, koh oll naistõrahva mastõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõrõmi küläh ol’l üt’s Hannaga An’d´ri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõua-as minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõuai arq minnä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõuai inämb kässiga üles nõsta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõudsõ jüripäiv ja uus sulanõ kohal nigi kopik. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Jõudsõmi Vagula järve pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Jõudsõmi jutuga sinnä vällä, et seoilma inemine ei mõtlõ luudusõ aastatsõõri pääle, midä om nätä kasvai tuust, kuna midä süvväs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Jõudsõ vanapakan järge ja naksiq lüümä tapõlust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõudu inemiisile, kiä omma seo as’a ette võtnu!» «Egä sääne ettevõtminõ om väega hää, miä avitas mi aoluulist mällu alalõ hoita ja miilde tulõta, kost peri olõt,» oll’ hää miil ka Võromaa muusõumi juhil Toomiku Siiril. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Jõudu kaq proomõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Jõul» (1995) ja «Kõne Võrust» (1996). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Jõulopuulpääväl, vana-aasta õdago, munapühipuulpääväl, suvistõpühipuulpääväl ja jaanipääväpuulpääväl suitsiva küläh kõik sanna. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Jõulud , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Jõulukuu Uma Pido lauluproovid naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Jõulukuu nimesid mitmelt poolt Maavallast: joulukuu, Jöulukuu, jõõlukuu, talvistepyhakuu, talsipyhakuu, talsipyhikuu, talissepyhakuu, talssepyhakuu, talvistekuu, talvsipyhakuu, talipyhakuu, talvekuu, mängukuu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Jõulukuu 9.-12. päivil kutsva Mehkamaa päkäpiku Sinno Mõniste muuseumihe ja savvusanna! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Jõulu paiku hinna muutusõ: noil mail, koh saak hää es olõ, saa uma varu läbi. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Jõulupühi hummogu panõq oma müts saiba otsa ja püssäga lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvva-as hüäq hingliq kuigiq vasta võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvva-as inämb lindu võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvva-as kiäki arq koolõta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai enämb kuigi kyndi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai inämb kullõldaq ku oih’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai inämb pattu kanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai ker’gütägi, hot’ kupal’lo min’ke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai kohki inämb olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai kuigi verd sõrmõ külest arq mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai lakõ pääle pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvai massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvaki-is arq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jõvvi Tarto 8. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Jõõga rööbilde ommaq umbõs 30 miitre korgutsõq mäeq, kohe om ehitet Uppsala kants ja kost om nätäq suur jago liinast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Jõõkaasigu lehti kutsutas lõmmulehtis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5%C3%B5kaasik
Jõõkaasik (vai järvekaasik vai kaasik ) om lill , miä kasus jõõn vai järven . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5%C3%B5kaasik
Jõõ korgusvaih näütäs tuud, mito miitret om jõõ läteq korgõmban ku suu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõõ perve pääl kasunust vanast kõost oll’ perrä jäänü risuunik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Jõõ pikkus om 430 km. Jõõ alostus om Bežanitsõ kõrgõlmaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Jõõ pikkus om 452 km, tuust 26 km om Eesti ja Läti piiris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Jõõ pääle om ehitet 9 väikest eelektrijaama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Jõõ pääl ujusi aga valgõ luik. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Jõõq kandvaq uma vii tõistõ jõkkõ vai järve, ja lõpus joud tuu vesi merde , miä om üts väega suur vii kogo, kon tõist viirt näeki-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Jõõ sadaminõ näütäs mito miitret jõgi satas pikkusõkilomiitre kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jõõvesi juusk jõõsängün tõsõ jõõ, järve vai mere poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Jöggi merres, könne, isseärranis nore rahwa kassuks, agga ka wannema rahwa öppetusseks Saksa kelest Ma kele ümberpandud. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Jürgensoni edesi, selle et piä nüüd bussiga sõitma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Jüri Vahtsõliinast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Jüri eläs põra Honolulun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Jüri esi ka hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri huulits um pikk ja maq sai viil mitu kõrda suppi mekki. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Jürikuu alustus piäs tulõma keväjädselt külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
Jürikuu lõpp piässi olõma jaihhõvõitu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/index.htm
Jürikuu nimi tulõ jüripääväst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mahlakuu
Jüri küüsüs, miä tiq tän’tät, vet ma juhadi teile süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri lausui synnagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jürile kaibama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri ol’l ül’nüq, et mullõ süüke tekkeq vai tekuiq a pühhä pidägeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri om kar’a üle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri parasi arq ja elli viil kuus aastakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüripäivä peetäs selle, et Pühä-Jüri om suur kuningas olnu ja om siu ar tapnu, mis om tahtnu arq tervet ilma ümbre käändä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüripäävä keedetäs terri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüripääväl piap jürikuhi viil mäe takah olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Jüripääväl tuudi jürikuhi mõtsast ära. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Jüripääväl visati üle karä munnõ, sis kaeti, ku muna terves oll jäänü, sis oll tuo hüä, a ku katski läts, sis oll iks kaiho pelätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Jüripäävä mõttõtalus om saanuq traditsioonilidses üritüses, midä kõrraldõdiq joba kolmandat aastakka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Jüripäävä oll aig täüs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Jüripääväst väikumaarjapääväni käüti öütsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jürist joq jüretüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri tul’l päävä poolõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
11.30-11.50 Jüriöö Vello. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Jüri ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jüri üt’les jo Migulalõ, et mina lää ar sukka lak’k’a, ma ei taha inäbät sukka k’ävvuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jürri ma pessi selle, et anti mullõ palgast tähtotsaga varsakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Jürviste Piitre: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Jütsil pan’d’ ar talvõl hobõsõ jala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
16.00 – Jüvä Sullõv. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Jüvä Sulõvi tettüq. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Jüvä Triin. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Jüvä jo tähendäs nii tervet viläterrä ku timä sisemäst jako, miä väke and; ja viil kõkkõ viläst saadut süüki ja süümist hinnäst ülepää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Jüvä tetti rüäjahust. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
KADRI OMMA KAVVÕST TULLU 13. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
KADRI OMMA KAVVÕST TULLU (San) (V-) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
KAE, KOST TULE KUUKÕNO 3. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
KAE, KOST TULE KUUKÕNO (San) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
KAEQ KOS TEMP! http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
KAITS NEITSID TANTSIVA ÜTE SAAPASEERE SISEN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
KANAPESÄH KATSTÕISTKÜMMEND MUNNA, ÕGAL MUNAL ESE NIMI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=554
KARI TUND KAR'UST, A' KAR'US TUNNE-EI KARJA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
KARVA' ALL, KARVA' PÄÄL, JUMMAL HOIDKU MULGUKÕIST? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
KATS JALGA ISTUS KOLMÕ JALA PÄÄL, TEGE ÜTTE JALGA, NELI JALGA TULÕ JA TAHT ÜTTE JALGA ÄR VÕTTA, KATS JALGA VÕTT ÜTE JALA JA LÜÜ NELÄ JALALÕ NII, ET KOLM JALGA SAA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=530
KATS RÕNGAST, KATS OTSA JA RAUDNAGÕL KESPAIGAH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=538
KATS VELJÄ TSUKLÕSÕ, KOLMAS KAES MAN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=544
KATÕKESE VELIDSE, ÜTSKI ÜTELE JÄRGI SAA-AI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=466
KATÕKÕISI VELITSID, ÜTS KÄU ÕGA PÄIVI SANNA, TÕÕNÕ SAA-AI UMA IA SANNA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
KEERUKÕNÕ-MEERUKÕNÕ, SAI SÄKSA POISKÕNÕ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
KESKI KURI TULLI, KESKI KURI VIIS… http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
KESK TIID Kesk tiid oll üts kiwa oll üts kiwa kesk tiid oll üts kiwa kesk tiid oll üts kiwa. http://www.eki.ee/ninniku/index2.php?f=r&n=11&t=322
KES NO MEISTA SÕTTA LÄNNÜ? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
KES OLLI SUURI, KES OLLI SAARI? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
KESSE TÕI SÕA SÕNUMED? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
KES SÄÄL JO KEEREN LOOGA MÕTSAN? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
13 KES SÄÄL KEERO LOOGA LAANEN? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/977-2/
KES TÕI (MUL) SÕA SÕNUME? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
KES TÕI SÕA SÕNUMIID? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
KIIGU, KIIGU, KITSEPOIGA, memm läits mõtsa marju tooma, kirivisse kipiga, vastese vaksega (1), kadajedse kanniga, pihulidse (2) piibuga (1) läniku sarnane anum, kud … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/otepaa_/
KIIGU, KIIGU, KITSETALLE 2. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/eluring/polvest-polve/laulud-emast-ja-lapsepolvest/
KIIGU, LIIGU, TILLE TALLE 3. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/eluring/polvest-polve/laulud-emast-ja-lapsepolvest/
KIIRD-KAARD KATUSÕH, MUST-MIHKLI MORO PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
KIKAS KIREB KIVI OTSAN: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
KIKAS ORRÕ PÄÄL, SOOLIGU ORRÕ ALL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
KIRILÄL KÜBÄRÄKENE, KARILAL KAOKÕNÕ, MIKTÄL OLÕ-ÕI MIDÄGI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
KIRISTAJA ARVISÕ raamadu SETOMAA KOHANIMED (Seto Instituudi toimõtisõ 1) KAEJATISLÕ. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
KIRJAPANDMINÕ ja LISATEEDÜS: http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
KIRRIV RAKAKÕNÕ KÄÜ MAAD-ILMA PITTEH HAUKUH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=666
KITS, KIDU KARJA (Võn) 8. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
KITS LÄT MÕTSA (San) 10. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
KIÄ KAETAS ELÄJIT, KAS SUSI? http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
KIÄ OM LAAGRIHE OODÕT? http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
KIÄQNUUQ EDIMÄDSSEQ OLLIQ? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
KKI 4, 231/2 (27) < Mäe v., Laossina k. – V. Pino < Katariina Liivamägi, 66 a. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
KKI 4, 276/81 (9) < Mäe v., Töganitsa k. – V. Pino < Nasta Varjo, 63 a. (1948). http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
KKI 66, 38 (9) < Vastseliina khk., Loosi v., Tabina k. - Tiina Vahtra < August Truija (1975) Sisestas Elo Zobel 2007, kontrollis Mare Kõiva 2010 ...Otsitas posija üles, tuo siss käski, et määri peäle ja lue sõnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
K Kaabna järv (Koplipee lõugas) - Kaadsaharo järv - Kaadsijärv (Kaatsi järv, Suur-Kaatsi järv, Karujärv) - Kaagataja järv - Kaagjärv - (Kaagu lombid) (3 lompi) - Kaali järv (Pühajärv) - Kaalupi laht (Kaalupea laht, Lindulaht) - Kaanda järv (Ranna järv) - Kaanjärv (Alatskivi Kaanjärv) (Kokora Kaanjärv) - Kaanjärv (Edru Kaanjärv) - Kaanjärv (Kägari Kaanjärv) (Mälitsjärv, Mustjärv) - Kaanjärv (Matsimäe Kaanjärv) (Seli Pühajärv, Võõbu Kaanjärv) - Kaanjärv (Nõmme Kaanjärv) - Kaanjärv (Peetsu Kaanjärv) (Peetsu järv) - Kaanjärv (Äidu Kaanjärv) (Pekujärv) - Kaaramõisa lomp - Kaarasuu järv / Valli lomp (Kaarasoo järv) - Kaarepere Pikkjärv - Kaarlepa järv - Kaarmise järv (Karmise järv) - Kaarnajärv (Kaarna järv) - Kaarnajärv (Nursipalu Kaarnajärv) - Kaarna järv - Kaarniidü lump - Kaasikjärv - Kaasikjärv (Metstoa Kaasikjärv) - Kaasjärv - Kaatsjärv (Kootsjärv, Tõnismäe järv) - Kadajärv (Lossijärv, Kalajärv) - Kadasoo järv - Kadastiku järv (Katai järv) - Kadastiku järv (Narva Kadastiku järv) (Karjäär Kadastik-1) - Kadja järv / Põlliku järv (Kuimetsa järv, Kodja järv, Põllikese järv) - Kadrina paisjärv - Kaevandu järv / Storträske (Suur Kaevandu järv) - Kahala järv - Kahrila järv - Kahvatu laht (Kahvatulaht) - Kaiavere järv - Kaikjärv (Kaika järv) - Kaika Kogrejärv - Kaisma järv (Kaisma Suurjärv) - (Kaisma raba laukad) (3 laugast) - Kaisma Suurjärv - Kaiu järv - Kaivandu järv - Kajakajärv (Leigo Kajakajärv) - Kajakalaugas (Pillapalu järv) - Kajumeri - Kakerdi järv (Kakerdaja järv) - (Kakerdi raba laugas) (Kakerdaja raba laugas) - Kakõnujärv - Kalajärv (Kastijärv, Mudajärv, Kolajärv) - Kalajärv (Nõmmoja Kalajärv) (Kanajärv, Suur Nõmmejärv) - Kalalomp (Kitseoja veehoidla) - Kalda järv - Kalijärv - Kalijärv (Jäneda Kalijärv) (Kallijärv) - Kalijärv (Lasva Kalijärv) - Kalina järv (Kallina järv) - Kallastõ järv (Lümatu Kallastõ järv) (Kuusiku tiik) - Kalle järv (Kalle veski pais) - Kalli järv (Pühajärv, Kaali järv) - Kallitiik - Kallõtõ järv (Kallete järv) - Kalmatjärv (Kalmetu järv, Kalmetjärv, Hurmi järv) - Kalmejärv (Kalajärv, Külmjärv) - Kalme veskijärv (Kalme paisjärv) - Kaloga järv - Kalporo järv - Kalsoni tiik - Kalvre järv (Kalvre veskijärv) - Kamali järv (Kamali paisjärv) - Kamari järv (Kamari paisjärv) - Kamari veskijärv - Kanariku järv - Kamariku karjäär (tehisjärv) - Kamarusjärv - Kambja järv - Kanariku järv (Kanariku Verijärv) - Kanarikumäe järv (Kalatiik nr. 8) - Kanassaare järv (Kanasaare järv) - Kanepi Palojärv - Kangruaadu järv (Erepere Suurjärv) - Kangrujärv (Krüüdneri Kangrujärv) (Krüüdneri järv) - Kangrujärv (Rebasejärv) - Kappelkärre - Kapstoja lump (Kapstoja veehoidla) - Karijärv - Karijärv (Viitina Karijärv) - Kariste järv (Vana-Kariste, Suur Kariste järv, Väike Kariste järv) - Karitsa järv (Karitsa paisjärv, Salutaguse jäv) - Karjamaa veehoidla - Karjatse meri / Bäckesjoen (Karjatsimeri, Karjase järv) - Karksi järv (Nuia järv, Karksi paisjärv) - Karksi veehoidla (2 veehoidlat) - Karsna järv - Karu järv (Prangli Karujärv, Prangli järv, Pangli Karujärv) - Karujärv (Järumetsa järv, Järvemetsa järv) - Karula Jaska järv - Karula järv (Uue-Võidu järv) - Karula Pikkjärv - Karula Rebasejärv - Kasaritsa Valgjärv - Kaselaug (Anutakse laugas, 3. http://www.kalapeedia.ee/3147.html
K. Kirotaq tuust kah, minka kottalõ mi küssüq es mõistaq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
K. Kolmenulgalinõ aidakõnõ, lävve ei lövvä koskil? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
K. Määntseq endeq toovaq halva? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
KODOKOTUS. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
KODU LÄÄSIN, VAENELATSI 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
KODU LÄÄSI, OLES TOHISI 12. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
KOGOH MU JOUD PALAS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1002
KOKKO, KOKKO, KOOREKE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/20/8-kokko-kokko-kooreke/
KOLI-RAMATIT, määnest koli ollõv jo küländ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
KOLMÕKESKE VELITSIT, ÜTS KUMARDAS, TÕNÕ SAIS, KOLMAS JUUSK? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=718
KOLMÕNULGALINE AIDAKÕNÕ, VALGÕT KRÕÕTE TÄÜS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
KOORI ÜLES KOGONI, PISTA SISSE PERÄNI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=733
KOREDE JUMMAL VÕREDE PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=736
KOS ME OMMEN KOKKU LÄÄME? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/12-kos-me-ommen-kokku-laame/
KOS MI LÄÄ ÜÖMAJALE? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/5-kos-mi-laa-uomajale/
KOS SA SÕIDAD HIIREKENE? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
KOS SA SÕIDAD HIIREKENE , tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
KOST SÕS TUNNUS KURJA NÄIUD? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
KUMMÕ KUUS, HELLE PETÄI, KÄGO PÄÄL KÄÄNDLES? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=803
KUNINGAS TULÕ TARRÕ, LÖÜD KULLA LÄVE ALT? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
KURÄ HERRÄ OTS. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
KUULUTA SINAGI! http://www.setomaa.ee/
KUURMA IIH, KUURMA TAKAH, HOPÕN KESKPAIGAH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Ka' 81 , siis sai uma mehe kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ka Hella Keem mäletäs tedä ku tujukat, a vanaperädse keelega inemist. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Ka Jummal’ om andnu teile eläjäkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka Kaspari imä nimmas ` , et poig pidä Võromaad erilidses. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ka Katri iste maaha, ja sei oina kindsukese ärä, mis karjuste hagemine olli küdsanu, ja pehme praatnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ka Koddala Elmet murõhtas, et ku vihm perrä ei jää, piät pia nakkama kardokit lehemädänigu vasta pritsmä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ka Koidu jala tüütä-i ja tä liigus tarõn nii, et nihutas hinnäst katõ taburetiga edesi. http://www.els.ee/index.php?page=108
Ka Kurvits om tuud miilt, et Võro riigigümnaasium võissi olla ummamuudu, võrokõisi kuul. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Ka Lattik esiq pidi hinnäst Võromaa kiränigus, ehkkä ildamp jäi Karula kihlkund Valga maakunna piire sisse. http://wi.ee/voro/
Ka Mulgimaal võiss olla siande muusjum, kos om üten kik, mida tahame aaluulisest kultuurist tutvuste. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Ka «Tule maale!» ettevõtminõ võisi minnä laembas. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Ka Võrol loodõta ei projektiraha pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Kaabit’s’ ku kaabit’s’ imä uma tütre jalga, kooni mahtu käng arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaab ol'l sääne, ku pan'd' päähhä, kiäkiq näe-es, hot' õkva man ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaab ol’l ynnõ viil paaba käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaadsi kodo kallumahe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Kaadsi kundi kaal-esänd! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Kaadsi ligi kui lill. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Kaadsi ligi, linnukõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Kaadsi liinast kaldumma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Kaadsil pall´o kallist rahha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Kaadsil viiä q viina pääle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Kaadsilõ kallutõlla! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Kaadsilõ kapõrdõlla! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_25.html
Kaadsi majah kargut lüvvä q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Kaadsi meele meelütüist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_27.html
Kaadsi oll´õl uputõlla! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Kaadsi olut kaemahe? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_13.html
Kaadsi otsane uhkõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_16.html
Kaadsi pehmet piirakot? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi pääle-kaemalda. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_26.html
Kaadsi sõrmõ q kallest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi süäme kalõstaja. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi tark kasvataja: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Kaadsi tätä kadsatõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Kaadsi tätäle kõnõlgõ q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Kaadsi veere õks ilm viinalda kodo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi värehte veerele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Kaadsi õks jal naard´, esi ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi õks naard´, esi ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Kaadsi õks sis Taadsilõ ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Kaadsi õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_16.html
Kaadsi õks vil ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Kaagjärve mõisan panti kartul sis, ku olli vil'lä ärä külvetu - 14. mail lõpeteti. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kaajatsi naisilõ anti eederit vai viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaalaga tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaalep om loonuq kogonivanast üleskirotõt piksepalvõ salmi põhal pikä teksti, minkast om ka koorilaul tett. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Kaalkiräk , nahkhiir , siil ja lõvi ommaq imetäjäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imet%C3%A4j%C3%A4
Kaamlidõ sälän sõidõtas ja veetäs kuurmit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaamli
Kaamlil om sälän üts vai kats kühmo, kon täl ommaq rasvatagavaraq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaamli
Kaamli om sõrgoga elläi , kiä eläs kõrbõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaamli
Kaapja kotsil tää hõikas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kaapküpär pääh ni lips ette köüdet. http://seto.ee/category/jutuq/
«Kaara kilohind tege sammamuudu rallit: õkvalt müüdi viil 0.18 euroga (2.80 kr), no om hind vast viil üles lännü,» hindas Kanepi valla Kellämäe talo peremiis Kõivu Jaak. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Kaara_ks no tuud kadsatõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/34.html
Kaaraq keedi arq kuivadi arq ja jauhõ arq - tuu sai s kui kama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaaraq rehkendeti õks odavambast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaardimäng peris vihast' tedä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Kaardi sinine jago om Latgale. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Kaarditorniq ommaq rahval meelest veenüq pall`oq vanõmba mäenimeq - ku yks torn mäe pääle tetti, sai kyikilõ varsti selges, kon Tornimägi om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Kaari naati kõgõ inne tegemä 2. aastagatuhandõl i.m.a. Mesopotaamian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaar_(ehit%C3%BCskunst)
Kaarli havva pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kaarna kasvataja pangu-ui immes, ku silmätsagaja hinnest om. http://www.setomaa.ee/
"Kaarna kõneleva, et tee pääl een om üts suur sild, kui mi selle silla pääle sõidame, sis murdup silla puu katski mi hobõsõ jala all ja hobõnõ murrap jala katski." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
“Kaarnakõnõ, vii noq saqki sõtta syna, et poig sai, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä kyik taivatähti täüs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kaarnakõnõ, viiq noq saqki sõtta syna, et poig sai, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä taivatähti täüs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarna ol`l` kül jo kelläga hüä kavvõtuhe saanu, a iks viel saa as vanno kurrjo piirist vällä, nu kai’ taadõ, näi’ ku jällki oli vana kur`ä’ pia kundsõh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Kaarna omma nii täüs söönü, et jõvva-i inämb lindu minnä: juuskva jupp aigu maad pite, inne ku üles saava.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kaarnaq lõppiq ka ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarnas linnas’ üle syjaväe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarnas läts üle syjaväe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarnas tull linnateh, noki otsah toit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarnas vei jalq mehele syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaarna tull kelläga iks ruttu jo ruttu edesi, sai jäll’ pia seohtõ ilma, linnäs`üle maa ja mere, nikavva ku vahatse keriku mano, sinnä säi’ nimä kellä torni üles, sis saat mies kaarna suurõ tenoga ärr’ esi nakas timä sis tuodut kellä lüömä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kaarnõs kan’d timäle süvväq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaar om kiviehitüse osa, miä om tett tuu jaos, et kattaq mulku (nt. ussõ- vai aknõmulku) müürün ja kandaq müürü, miä om timä pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaar_(ehit%C3%BCskunst)
Kaar om terävili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaar
Kaart näütäs skandinaavlaisi elokotussit 8. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikingiq
Kaartõ all ei või saista. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaartõ mängi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaartõpandja ütel, et inne ei saa rahha kätte, ku tapa ütskyik mis kivi man arq, kas kana vai kikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaartõ taha mängi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaasaoline võro kiränik om Oe külän eläv Pulga Jaan´, kiä om vällä andnu uma jutuq helükasseti pääl “Pini hind”. http://wi.ee/voro/
Kaasitajanaasõq tennüq õkva laulu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ka astva pidolt läbi Laheda muti’,“ kõnõlõs Uma Pido kõrraldaja Ursula Zimmermann. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kaastüüliisiga üten kogusi Hurt 160 käsikirälist köüdet rahvaluulõt. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Kaasõpildi om tennü Ilvesse Aapo, viil om aokirja pilte tennü Platsi Liiso ja hulk tõisi kunstnikkõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Kaasõ takah viiäs kivist jalutsõ-otsaga iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka avitas jo mõni=kõrd tou, kui last kolm neläpäävä õdagut aija=tuki alt kisut, ega kõrd, vuori=ütesa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
- Ka avitas soolaga leevä pääl pidämine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka avitavat mõni kõrd tuo, kui musta taku kammitsõga, ka latsõ jalakõsõ kammitsahe pandas, nink nii sama sugutsõ kirvega, kolm neläpäävä õdagut, õijo=kammitsit raotas, kuna sääl mantõõsõ naase küsümä piävä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ka avitavat pini=hannaga vihtmine, mida muidugi jo enne pruugitas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka avvohinda hinnäst, hamõt, es saa Kama Kaido kõrraga sälgä panda. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kablaga võtt aida sälgä ja läts minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kabul om Afganistani pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kabul
Kabõhisil lei [578] kidsi rüäpõimisõst, linakakmisõst, kangakudamisõst ja niitmisõst. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
KadSksmõz aigast. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66801/Livli_1_1938.pdf?sequence=1
Kadajakoorõ omma keväjäsel ajal karjustõlõ, kõigõ edimätses väläst saadusis kängiste andis, kooni paiu- ja lõhmusõkuur vallale tulõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadaja kütse marja tarvitõdas taaritegemises, mis magusa maitsõga om, nii et Setumaal mõnõ uma taari hüäkust juvvõh kitvä: http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadajamarjad. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadajamarä ja kadaja nõgla kooruga kokku surbutult - inne aho pääl kuivata-omma hädaliste lammastõlõ hüä rohi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadajane havvarist sais matusõ pääl 50 aastat jala pääl, kui ta hüä tukõv om, ja inne ka arr värmitüs sai. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadaja ossaga pingi ala ka sautõdas, et kuul vällä, kuul välllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kadaja ossakõisi võtvaq piiri päält, pandva tarõh palama ja sautasõ, et kuul vällä, kuul vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kadaja puu om näil jallki pühä, nink timä koorõ "niidsis" nilgmine, viiso-kudamises, om suur patt, sest et Ilijä- ja Kristus sääl all omma istnu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadajatsi aidsaibit arvatas, et naa muist puist viie võrra aigu vastu pidävä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadaja tuurist marjust, ummussih keedetult, valmistasõ mõnõki hendale ruuht, minka naa vigast kõttu parandasõ, köhä vasta api uutva, tiiskusõtõbõh tedä tarvitava. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadajide anomit, piimä anomit haudu-tega vinnüvä piimä piagi hüäs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kadona Vassil sõud' põh'a tuulõga Rõsnahe, tuu jäl puhk' rõõsa piimä pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kadona imä laks tõõsel ka viel kümnendä üöpäävä tõrvaahoh olla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kadona vana-Man'dsi ol'l' Lõpoljast ol'l' võõt, sis tuud õks naarõte, õt ko haigõ om, sis puhk peijo, sis jäl pand pää pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kadona vana-tätäga käve kah, a midäge saa-as api. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kadona velenaane ol'l', Paale imä tuul olliva jäl nuu'-nabasõna'-kostke varastõt(u)'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
«Kadonu esä, kes om joba 30 aastat mulla all, opas’ mullõ tuu as’a är,» selet’ miis. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Kadonu esä sääd lauta sita sisse hüäasõmõ ja Juhan läts sinnä sisse kui mändsehe süvvä, kardokka hauda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kadonu imä selet’, et päält kihavyytõ tuu nel’äpäävä käveq osja nuur’rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kadonu vanaesä pand käe vaheti ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Kadri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Kadri Koreinik, Jan Rahman (toim.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Kadri Laanes – auhind (118 eurot) Noorõ luuja härgütüse preemiä segakoorilaulu „Kari koju” (sõnad ja muusika Hargla khk) seade eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kadri Susi (u 60 a) (H II 5, 454 (121) < Sangaste khk – J. Hurt, 1877). http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/4-otske-valla-noo-oru/
Kadri Susi (u 60 a) (H II 5, 445/7 (114) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kadri- ja märdilaule saatva alati ka kombeperi tegemise, ja laulude man, mis om üles kirjutedu üten kombidega, om ka siin nuu tegemise üles tähendedu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Kadrikõisi, sandikõisi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Kadri latsi lämmähe. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Kadri laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Kadril varba q valutasõ q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Kadrina Tepo ol'l' sääne ilma habõnelda miis'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kadri oll’ edimäne, kiä alost’ Orava koolih väläh opmisõ tunnõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kadri omma q kavvõst tulnu q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Kadrioru pääle, kos näid oodõti lossi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Kadri q omma q kavvõst tulnu q : http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Kadrisantide laul Sangaste x HÜPÄ KATRI, KARGA KATRI, katri, egas Katri ilm ei laula, katri, Katri laul laimbõõida, katri, keräsarvi oinõida, katri. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Kadrisantide laul Sangaste x KADRI OMMA KAVVÕST TULLU, katri, katri, kavvõst tullu, pallu nännu, katri, katri. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Kadri tahtva lämmäele, katri, katri! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/12-kadri-omma-kavvost-tullu/
Kadri tulli kaugeelta, kadri, läbi suu ja suure raba, kadri, läbi pikä pilliruu, kadri, läbi kahre kasteheina, kadri. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Kadunu Lehestiku Paul täütse är` mu iist avalduse Tartu Ülikooli eesti keele erialale kuna tuudaigu oll` kooli eesti keele oppajat vaja, sest Raudsepa Milvi läts` är` Oravale. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kadunud vanaesäl olli nuu sõna ja sis olli minu emäle annu, emä kirjutanu, tä olli ette ütelnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kadunu ärä, ku vana Endrik lasta lubanu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Kadõhusõ sõnno ka loetas siia pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kadõkõsi veltsid, ütstõist ajava taka, eloiä õi saa kätte? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=466
“Kad’ah, mu pähütseh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kad’ah, määne meil om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae', Karnila küüs'se kuniga käest lupa, et anna' mullõ mastõralõ aiakõnõ ümbre tetä'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kae', Karnilei ol'l pallõlnu jumalat, et hoia' mu maad nälä iist ni räüsä iist ni sõa iist ja õi olõ' kah meil siih suuri häti olnu'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kae' Uma Lehe kodolehte . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Kae' Uma Pido kodolehte . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Kae' ja kullõ' võigõlusõl olnu laulõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=61&Itemid=48
Kae', määndse plakati vällä nägevä: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Kae' perrä, miä sünnüs! http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Kae' pilte Umast Pidost. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
«Kae, Liine, siin om viil üts kardul!» Mamma oll’ sõs ütelnü: http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kae Rõugõ TV tett filmijupikõisi: edimene filmijupikõnõ (ussõst), tõõnõ filmijupikõnõ (lõunõ viskamisõst), kolmas filmijupikõnõ (lillist) . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Kae edesi 26. nov sannapäävä kavva: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
"Kae, et häste raot!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
“Kae, et om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae, et sa sulast tüühü 6 ajamada ei jätä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kae ettevõtmiisi kavast, miä toimu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Kae et väegä illos ujos, sääne kui kussõm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaege, et teil om nüid kleit õiges ajas valmis tettu, kui ennembi es viisi pääle nakata!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kaege, mis siih jälgi om, suuri ja väikeisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaege nüid, just serätse saapa omma kuningatütrel jalan." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kaegeq esiq, määndseq huvitavaq pilliq ommaq Jesper, Tiit ja Taavi koton kokko montiirnüq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Kaegu-ui tsirku pudsaist, kae laulust. http://www.setomaa.ee/
"Kaegõ' no, vele'..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Kaegõ esi: kõgõ rohkõmb helle sai Randpere Valdo (4794) ja tõsõs jäi Aaviksoo Jaak 3484 helüga! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
“Kaegõ, kas taal peigmehel nahka ka om säläh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõ_ks mi handa karada! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
«Kaegõ, laudperse lätt är!», kuulè tä kõgõ, ku oll’ koskilt vällä astman. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Kaegõ noq, mis Turak-Tuhkapusja, Seedel-Sitapaun tege! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaegõ noq, sugulasõq ja kyik , kas olt Paaba Karaleevitsat nännü?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõ no, veleq, häälesida! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx1.html
Kaegõ odamiis Värnikut. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kaegõ, päiv om üt’s ja om pääväl valgus ja kuumus kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõq esiq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Kaegõq, kas keeleq kaq ommaq suuh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõq, kes om vah't'nuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõq mi sys muida velitsit: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Kaegõq noq, kost ta tarõkõnõ om saanuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõq ti_ks päivä pääle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
«Kaegõ, töllmokk tulõ!» – saat’ tedä egäl puul, kohe tä läts’. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
“Kaegõ, vanakurat sälä takah, puutõlv käeh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaegõ, õgalõ ütele pada ja härg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh, Mikul kaq siih kuuldja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh, et soo mu mõrsja, soo võta ma arq naasest hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh kuis timä sai kavalusõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh ku mä ärr koolõ, sõs too sä liinast uhkõ kirst hõbõtuttaga. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Kaeh miä sai, ku hallilõ perst lakatõdi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaeh, mul habõna tük’üq kak’k ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, hobõsõvaras parsil! http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kae hommogu om surm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh, sääl meil lambakari, tõõnõ tsiakari! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh sõsar, sa tapi mul pini ni lehmä ni hobusõ ärr, kõ ma ärr kannahti, a nu tapi mu latsõ, tuod ma joht jovva ai kannahta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kaeht' ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kaeh, takah tulõ mürrin ja errin, tillin ja tallin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeh, tark õks tark! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaehti ümbre, kaugõh […] http://seto.ee/category/jutuq/
Kaehti ümbre, kaugõh mõts um. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Kaehut’ taadõ, otsaniq järeh joq tuu paaba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaehut’ ynnõ, niq hiit’ tarvnaha pääle niq läts arqki mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaeh, üts esä syna om õigõ käeh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka ei piä sändsile tedre munnõ süvvä antama, saavat sama sugunõ viga näo pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kae, ja-ha-ha, oi-jeh! http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Kae jah, meil sai Koorastõ juubõlis küläraamat valmis! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kae jalq, kyik’ makasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaejilõ tiatritükk miildü, saal oll’ puupistü täüs. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Kaejit om käünü, a inämbüsel ei ollõv tüüharinõmist. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Kae, jänes tulõ, taga kats kotitäüt kapstit säläh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kae ka Uma Pido plakatiid! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=90
Kae, karanuki sääne valgõ ilves-hunt puhmõst vällä ja vidänü vankrõ päält nigu koti maaha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Kae, kas mullõ kaq kynõlasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeki-is, et olõ-õs perri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae - kivi kisk alla, lootsik üles. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Kae kohe pagesi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“Kae koh mu hädä um, ma lõi muna.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kae koh oll täl kyikõ vallu, nigu veri karas’ pistü üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae kokkokorjatu ettelugõmisi: http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Kae kost sa olt siiä saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae_ks, kae meelestäni. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/4.html
Kae_ks, kae meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/d/2.html
Kae_ks ma, kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Kae_ks ma, kae meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/d/2.html
Kae_ks mi, kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/7.html
Kae_ks no till´o tsirgukõisi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/7.html
Kae_ks sa mere perä ala: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/26.html
Kae, ku absurdsõs või minnä teema! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Kae ku hopõn kuna sõit, syss kireq lindasõq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, kuis Nari-Kriisa narõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae kui sai aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae kuis ti kullõi, mille ti lasõi sysarõl tulla.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, kuis üts õdõ tege sullõ süsti nii häste, et sa piaaigu ei tunnõki, a tõnõ punnitas elu iist, a iks om tunnõ: olõ no hää inemine, jätä no perrä! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kae kui timä sai pinne pandaq, nigu nuu tii-is hellügiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae, ku jalq mu perrä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ku kolmadal pääväl viiät maahha, ku haud om ar kaibõt, inemiseq kaesõ hauda ja ikvaq,et süvä haud; hin’gekene lätt ka ikkkõh mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, ku koolõt, inne ku är süvvä jovvat! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
“Kae, ku läts mu perrä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ku näid näüdätä-äs ja Jummal näid ravits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, ku nõrk raud! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, ku pall’u petissit sääl eläs! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
“Kae ku pal’lo olõ ma su tütrite üle võtnu päid!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae ku sinno noq haugaski arq ei vii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae, ku sul pujakõnõ ku tähekene!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ku syss Mikul’ ol’l timmä tõrõlnu ja nuumnuq, vihasat kuningat, et määne saq olt, sa rahvast nii vaivat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ku tulõ rehest vällä - suur miis, hal'as kaab pääh, maaniq haljaq rõivaq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, ku tä seeni om murrõga es tunnõ arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, kynõldas, et õga strasnaja nots aigu kaos üts paar juutõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae käeki saava pehme noore kuuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kae kõrvalt iks, ku pall’o esisugumaidsi inemiisi tan om, ja naid piät kõiki oppama ja motiviirmä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Kae kübäräq ynnõ viil vii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae k’äudass ka Sat’serina päät’nitsalõ kar’a ja kah’o üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ma kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ma_ks, kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/10.html
Kaemalda oopõri "Die Entführung aus dem Serail" hääle minekile kirota-s tä mitmõq aastagaq päält tuud kuigi pall'o oopõrimuusigat, õnnõ kats lõpõtamalda tüüd ja ütejaolidsõ oopõri "Der Schauspieldirektor" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kaemaldaq tuu pääle, et võro kiilt kõnõlõs peris hulga inemiisi, om ta kiil rassõlt häömise veere pääl. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kaemalda sjoolõ, õt Meremäe volikogo sääd` kahtluse ala Peko soovi ja ülembtsootska sõna` kõrralda järgmine kuningriik Obinitsah, otsust` rahvas, õt just sääl saagi järgmise aastaka kuningriigipäiv olõma. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Kaemalda taale, õt kõk oll hapu ja är` sadasi ravi puul, sõs umeti oll` mul õnnõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Kaemalda tuu pääle, et inne oll kirotõdu nii võrokiilset luulõt ku proosakirändüst, piät ütlemä, et võrokõsõ uma keele kirjapandmisõ ja lugõmisõ mõistminõ om peri kümne aasta tagutsõst aost. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
- “Kae ma lää aida, ni hummaogu uibu hät’sese, ni tsirguq laulvaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae ma lää aida, ni nakkasü tsirguq laulma ni uibõq häit’semä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, ma näütä teile no. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae mehekene, ma saie su kuradikatla iist hulga kausse." http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kae mehekene, miä su hüä sysar tege, ar hukas katstõistkümmend taldrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae meil om rik’ivanõmb, miq saai kõrraga timä mano min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaeme, kumb saap inne sinnä mäe otsa, kas mina vai sina?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Kae, me rahval linigeq ommaq kõ säidse küünärt piuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaemi Soomõ ja Roodsi poolõ, kuis sääl umma as’a kõrraldõdu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kae miast lämä, nüid om jälle kerjute saanu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kaemi kas tä minno kaq pett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaemi keelevahet. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kae, mille Migulal om ker’kit pal’lo väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, mille syss üldäs, et me olõ rootsi kuninga rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaemi, mis tan saa. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Kaemi, mis tälle huvvi pakk. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kaemi noq, miä saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Kaeminõ olõ-i rassõ, a inemisega ao kokkokõnõlõminõ om paras oopõr. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kaemi perrä, mis noil Vargamäe säädüisil sõs vika um ja midä tulõs muuta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kaemiq perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Kaemiq sis naid vahtsit tekste, et saasiq teemale juun´ alaq. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
"Kae, mis maq puraskigaq tei!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae mis sul sysar tege!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, mis su sysar kurja tekk! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, mis su sysar tege! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae,mis sysar tege! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae, mis ti viil tahai!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaemist juht' Toomigu Siiri . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kaemist juht'vaq Roobi Ülo, Vodi Alvar, Näki Silver . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kaemist juht Drenkhani Jüri. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaemist juht Toomigu Siiri. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Kaemist juht saaroni arno. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaemist juhtvaq Roobi Ülo, Vodi Alvar, Näki Silver. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Kaemi sõs vahtsõ silmäga üle naa jüvätegemise oppusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Kaemi tagasi 1923. aastahe, ku koolielo oll’ veidükese tõistsugunõ ku põra ja ka puudumistõendi olli veidükese tõistmuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kae multikat, kos Jäno-Juss lätt vanaesä mano savvusanna: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
“Kae mu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, myni hiit kabla pääle hindä, tege halvust, tõõsõ inemise tapp arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae määne kuri oll, ku es taha anda omalõ pojalõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae määne naane! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, määne sul naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae määntse hüä arvu an’d’ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae määntse tio tekk noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae mään’dse sa väü võt’iq, kae mään’dse mul no sil’mäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae naane, ku oll õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae naasekõnõ, mis mullõ herr tekk! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kae, naid hiiri olõ ma uma 30 tükkü tennü, naid ostõtas häste,» hoit Aino ütte väikeist hiirekeist peo pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kae, naksi vargidegaq kokko käümä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, niimuudu saiõ ma poodih pettä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kira.htm
Kae, nii sai kunst otsagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kae no aid lagosi arq, olõi kelgi sinno ülendä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noh, k?n?ldi, et siis l??va hall mant, ku inemine kangehe heid?s. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kae, noh, ku Krystos Jumalapoig om ka petjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noh, ku om õks Mihkal Mihhalavits esi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae no mehekene, miä su hüä sysar tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae no mu pääle ka vai üle kurä ola." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kae no olt sa mul käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae, no om mul kord käeh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae noq,” angel ütel’, “Paastaq hindä iist tõõnõ kolmkõmmend aestakka!. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae noq, ku Mihkal Mihhalavits esi om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae noq ku mu esä om ka siiä tulnu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noq läki uputagõ Kriisa külq joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noq mehekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae noq omma meil eloq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noq poig, ku sa usu-us minno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noq saat illos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae noq sul hindä man hais. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae noq, tagasi joq tull.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, no saa mängi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae no sai Kriisa arq uputõdus.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae no vei sul ar pool tõrdut tühäss ja ruubli massu võt’t ka viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaenu': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaenu', et susi tulõ mõtsast vällä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaenu edimält kaupa a sõs oll timäl tulnu jälki himo viguret tetäq. http://seto.ee/category/jutuq/
Kaenu: ei näe midägi, aga varss olli ollu kui ojodõt [ujutatud], puhas seebivatul [seebivahul]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Kaenu nii hää pilguga, et perenainõ annu tallõ kah üte tükü leibä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaenu poiss tuud pruuti ja tu ollu timä pruut, esi iknu ja tullu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kaenu, saanu mano: pini pääluu haukva ütstõist vasta nigui... http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kae nuuq suurõq käümiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae näidega väega ette, et midägi palama es lännü! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Kae oll arq vahetõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, oll essünü nii arq, ku saa-as inne vällä, ku Mihlakova man, 7 versta kotost, a lag’akaabu näkk oma nurmõ veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae olt ulliga hädäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, olõs sa käega annu, sõs olõs ma käe kah otsast är kaksanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kae pernaan’e siihsamah rep’i pääl ja pan’gki käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae perän om tuust hallõ, et inemise omma lännü ja ti ei olõ midägi uurnu,» ütles Liivi. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Kae pikene tulõ, tapp su ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae poig kunagi pangu ui rasõhõt märrä kuorma ette, kõugu ui pal`l`o küllä ei võtu ui tiedmältä paigast naist!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kae pruut kolm korda jalakontsaga lei. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Kaeq Jummal' an'd' mullõ kaq käeq-jalaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq hopõn ummi jalguga tramp' tuu savi kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq imeht! http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Kaeq ka artikliid Maailma kiilkunnaq ja Kunstkiili nimekiri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_keeleq
Kaeq ku kuningas kaq tuud es märgiq, et ta om joq uma maa seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaeq, ku maq kavva magasi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq, ku meil kuningas om rikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq ku mullõ jalq Jummal' an'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq, ku vanaste mõtsa lätsi, olliq palukaq ku verrev rõivas mõtsa all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
"Kaeq, maq jalagaq tõuksi, sattõ jalg mant." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq miä saa, ku väega uhkõ olõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq mullõ väikene hoonõkõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kaeq, mul om soo hää riist, minga ma jõudsõ nii pal’lo haina arq niitä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq nimekirja Wikipedia: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
- “Kaeq no ilmaimeht, määntsit täämbäüüse näet unni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kaeq noq miq pääle kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq, noq um kyik valmis. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kaeq saq noq joq suurõmb hoonõkõnõ mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq seo lehe päält viimätsit muutmiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Kaeq seo lehe pääl viimätsit muutmiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
"Kaeq siih om sul kyik; käe, niq silmä niq jalaq ja mis sa olt saanuq vaesõ mehe vaiva." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq siist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Kaeq syss ol’l viil käünüq esäkene ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq sääl oll' tuu vilä atminõ jaq parrõq ja kõik, sõs mood'o es saaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq sõs lää-es vara kõvõrahe. tõõnõ vara viir lasti silmnäolt õnnõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq timä naas’ mehit’sit van`ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeq tuuga muguq tõmmati pikälde palki pite, sõs terräv haru tekk puulõ joonõ sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq tuu panti saan'a vahelõq jaq nukkõ vahelõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq tuuperäst õkva pantigiq juuriga sagarõq kisõlavvakatussillõ, kink mood'o rästäpuud üllen pidi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kaeq, tuu pintsionääri definitsiuun` om sääne: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Kaeq tuu tud lämmind joq hoisõgiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
(Kaeq vahcit synaraamatit!) http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kaeq vahtsit kommõntaarõ avitajilt ja pruukjilt nigu Saq. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Kaeq viil [ What is a wiki for? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
» Kaeq õkvaülekandõn kommõntaarõ ja arvamiisi tugõjilt üle ilma. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Kae, raamatun om 3D-pilt! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kae, ruutslasõ söövä noid, a meil om taa vahtsõnõ asi. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Kae, rõivitki olõi säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kaes “Hõh, kohe lännü joq arq tarõ otsa ala vahtma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, Jumalakõnõ, jalq joq iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, "Jummal-essäkene, määntseq ommaq siih ilosaq lillikeseq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, Kriisa astus iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, Tat’o kaq üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes ahjo, praat ahoh, leib kapih, taar tõrduh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, sa lasõ-õs üümajja ja es anna süvvä, selle su elo sääne omgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, arki koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ei olõ naist ei maija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaese, kott, nuigi man ja õgal ütel vaija lüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kae selle ma palodi maja arq, - üt’les Mikul’ Jürile.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae 9 senikaua viitä, ku kukk laulab, sõs oled tast pääsnu ja küll sõs näed, mis om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Kae seo oppusõ kotsile uudist Lõunalehe võrgulehelt ja ERR teleuudist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Kaes, esi ka ku varõs hel’os ossa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et hanku hindä kisknu vanamiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et inne ol’l siih kuiv tammõkõnõ, a mis soo imeh, ku noq om tamm lännüq kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et kykõ ilosambaq tütärlatsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et majakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et mis soo pütükene siih ojos, vaija kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et mis ta välgüs väega illos’ asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et mullõ parhillaq olõi vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et pulmõ peetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et saa joq vällä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et suukurõl pikäq paljaq jalakõsõq, rõivaq väega lühkoq ja kakõnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et tulõ oravas mano, ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, et väega illos kullanõ kleedka ka om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, et võõras tüt’rik taht mano tullaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, haud joq poolõni rahha kannõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, siin omma timä rõivaq kaq tähes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae siin om vana kass, pane tälle poja=kübäräkene päähä, - ja hingeline om käen. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kae, silla om kaq üte üüga tennü üle mere. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, illos tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, imä pikäh maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, inemine om, a saai kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, inemise jalg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae sinine kivi om ka kõvõmb ku valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae sis om täi sällän täl endäl. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kaes, istus tütrik kannu pääl, kuda kinnast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes jalq, et hõpõnõ tarõkõnõ höörüs pääle kana jala otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, jalq tütrik män’g ubinaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes jäl'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes jäl', ku susi tulõ, kats laudatäüt valgit lambit nigu valõtus, ajab hannaga takast ja takast. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, järve pääl pütükene ojos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kaes, käü, käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kahr sõit katõ pujagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kass kaq aho pääl les’ätäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kats partsi ujosõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes kes poolõ ubina om arq söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kikka jala otsah tsillo tarõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kiä taahha ilma mu lubalda liina tek’k, lää sin’näq, rao pää maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, klaasikõsõ nukah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, koh vyyrahe rahvahe sai, pan’d’ mütsü päähä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kos postimiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kuis ma no võta seod 65 kullast tottupite 66 timmä 67 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kaes, kuis ma no võta sood kullast tottu pite timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ku juusk tütrik takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ku kahr tulõ, kats tõrdutäüt mett säläh nigu närises. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, kullõs, mõtsah helü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes ku lätt käümä, kaes ku rikas miis tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes kuningas - kuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes kuningas, üle mere suur liin, ilosamb viil ku timä uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ku rassõ vaos põlvõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ku reppän tulõ, kats õrretäüt valgit kannu nigu libises säläh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, ku tulõ umast aidast illos’ noorik vällä ja lätt tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ku tulõva' mõisapoisi' hobõsit juutma iu viirde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kaes, ku tuu tsura tulõ, illos tsura. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, kõrval kedä olõki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, laiv tulõ, haina viirdü lauta, üts tükk jäi üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, miis pant kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes miis puhmast, tulõ jänes mano. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, mis nuuq kutsikaq kõ kaesõq üles uibohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, mis tsirgulõ om kirotõt pää pääle, kurasiivo luu pääle ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, muidõ hingelavva pääl om kaq kyikõ, timäl ei midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, mõlõmba lugõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, mõrsja otsani tutva mõrsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, naane katõ tsura vahel maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes naane, päivä kyik pere kotoh, a pääle päävä kaosõ kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ni kaes - üt's tarõkõnõ lätt hanijala pääl ümbre 52 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kaes, näk’k arqki, et helos ku varõs üte ossa pääl kõoh, meri kaq all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, nõstõt põrmadu pääle, hopõn kaq tallist vällä aet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae soo miis omgiq minno arq pästnüq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, ots kinniq mähit jaq sõrm kinniq mähit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, paabakõnõ müü saiu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes - paabakõnõ prääditäs: hõpõnõ vokk, hõpõnõ lang, hõpõnõ puul ni hõpõnõ kuutsliki' pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kaes paja pääl tulõkõnõ, tütrik tsuraga tapva last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes rehe pajast, väikene eläjäkene juusk ümbre hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes repi päält, päiv lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes repän üle hüä ola. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes repän üle kura ola. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes rikas miis, et soolõ ei saaq inämb kuigiq surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, rõivast lõigat rätt vällä, kääriqki mano hiidetü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sanna laba kõrval maah, päsei kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, susi lätt katõ pujagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, suur huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, suur tõrdu nukah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sysarõq tulõva kodo, arq nägeväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, säng kaq laotõt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sääl olliq kaq kats tütrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sääl täl uma tädi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes sääntsit üteldäs, et kullõlguiq ilma rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sõlg maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, sõrmus tettü valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tarõh illos’ naistõrahvas präätäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes - tarõkõnõ jal' lätt hanijala pääl ümbre. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kaes - tarõkõnõ lätt jal' pääle hanijala pääl ümbre. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kaes, teedakõnõ puhma all istus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, temä istus aho pääl ja lugõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes (temä võidsõ õks yndsa kaq olla), et kolmõkeste väega ilosa tütriku tsuklõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes tiijuhatusõ päält, et sääne om lännü, kes niipal’lo tuhandit päid om löönüq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes timä, et kuis ei tulõq täämbä süügi tuujat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, timä käsk temmägi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, timä lüü õks tulinõvvaga ja kynõlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tsuklõsõq, kats tütrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tulõ esä kodo, kullakast pääl, tütär kullakasti otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tulõ orrav, kats kotitäüt pähkmit säläh, nigu tehk esi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kaes, tulõ rahvast hobõstõgaq, suur vuur'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tuuas kooluq tütär kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tõõsõh poolõh kaq maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes tühi kirst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, tütrik tulõ suurõtii kraavi pite, ver’pjäq (punakad) rõivaq, pikk, verrev hius varbiniq, tulõ jaq hurisõs hindähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae sullõ om joq nii tett, et ei lää sissegi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, uma kodo kaartõ all sais, näidsik hindä paaripuu otsa külge arq kägistänü, tuu käsi peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, suur, must kull lendas ja keerutas mu pää kottal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, vanahalv kir'okah, ütsä aamina ala pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, vanajuudas maka järve veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes vasinõ tarõkõnõ höörüs pääle kana jala otsah järve pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes vinne teeda tulõ, lag’a kaab pääh, tatikorviq kaalah, üts iih, tõõnõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, vyiveska pääl suur’ tohtre ja nõid, ma lää sis’se kae, agu tä mu hobõsõq ka ot’s takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, väräq kiidsahtasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss Mikul’ timmä opas’, et miis, arq saq inämb kunagi pangui mullõ varastõttu hüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, syss jäi tä ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss kuningas kaq joq nõrgahtu pälvist maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss kuningas’ and Ürile üte praasniku, a jummal’ an’d’ tõõsõ, et tä tuu kuningatütre arq hoit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss ku poig hoitsõ immä, nigu üsägaq nõs't' süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss naas’ mado väl’lä k’äumä üt’est jär’vest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss ol’l leevä pala pant tullõ, et kiä tuu ar väl’lä, tuulõ saa vil leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss ol’l löüt pedäjäst kivi ris’t ja kün’nel’gi iih palanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss saiq kuningalõ kaq umaq ilosaq latsõq kätte jaq elli nigu herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae syss tõmmati uma laul vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, sääl om tõrdu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae, sääl rüä orastõ pääl." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kaesõ, et ratsala hobõsõga virotas üt’s mõtsast väl’lä tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõ, et tulõgi joq, lindas jo väl’lä jär´vest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõ, kala siputas livva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõ, lugõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq, Kriisa tulõ ka kodo, mitu kar’a-ajajat, suur kari, pol’m’ (seob) eläjit kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq, Krystos muudku lask verevit munnõ maaha, lätt joq taiavahe, et Krystoos-vas-krees! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq aknõst ku lätt me kar’ateed pite ja murdlõs kuusõossakõsi peio. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq mõtsa nulga seeh sann kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq, pää seeh om halva hammas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq, ull veli istus - unik õlgi, tõõnõ terri, kolmas aganit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq veleq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõq, üteh paigah mõtsa seeh tuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae sõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Kae sõs, mis sa säält küll lövvät? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/29.html
Kaesõ, timä pühk hiko tuu rätiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaesõ, üt’s kõhn talokõnõ väega, läämiq küüsümi siiäsamma üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes,üle mere lindas imelik tsirk, lindas ummi poigõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, üleväh ossõh armodu suur tsirgupesä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, üts miis talli kõrval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, üts soldanikõnõ norotas pääle kõrtsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes, üts tütrik mäng pääle ubinagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaes’ ojakõnõ ilosahe juusk, rahha täüs vesi nigu kib’eles ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, taast jutust nakkas joba midägi vällä kuurduma. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Kae, takah tulõ mürrin ja errin, tillin ja tallin, nuuq arqki tapvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kae ta kõvõra jalaga susi, kes ta pakõ tõistõ taadõ, taa omgi söönü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaetas, Paltsova külä poolt kampanjaq tulõvaq viina otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaetas, kukrust kundsõni rihm maaha võet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaetas ku kõrraligult om ummõld, ku vigurilinõ om ja kas om õks seto põllõ näkko värmi’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kaetas värmi, nuuhtõdas ja maidstas ku hüä om maulõ. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kae teedüst ja vali küllämineki aig muuseumi kodolehe pääl . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Kaet, et olõi nä mitteku midägi, a abi saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaet, et sääl veidükese maad kavvõmbal om kiäki. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Kaeti, et kyik arq kuionu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeti, et oll kuu kukruh ja päiv otsa iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeti, et soo sääne miis, kost tä niipal'lo saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeti, et vaja kõ pedäjäga maaha rako ja kerkohe viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeti kiri arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaet iks üllenpidämise perrä: susi kõnd niimuudu häste juundõ. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Kaeti, lugõ pääle kirjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae timmä vuur’ las’ti, et mineq, ku ris’ti saat, võit ar min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaeti, nigu üts ku üts: ei vähämb ei suurõmb, es lillest ei muutu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kae, tsiga om parhilla kõrraligu rasvakihiga – midä vanarahvas tuu kotsilõ arvada võisõ, ma külh ei tiiä!» muheli tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
“Kae, tuli tulõ taivast jo maaha, kas minno kaq võtat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae tunnispapõrt ja otsust inglüse keelen ja eesti keelde ümbrepantult . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Kae, tuu mõisa nurmõ pääl om suur tamm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae, täl om viin pähütseh jaq jalutsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae täpsämbalt: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Kae täpsämbat teedüst edesi: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Kaet’i tuud, et ku muna arq ter’veh hoitu, syss olõõs sus’si pelädaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae unõh tul’l mullõ, üt’el’, et mis sa mu sau sis’se pan’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae vai põllumehi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Kae, vali vällä ja saada uma tellmine: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
“Kae velekene, miä sul jalq hüä sysar tege, ar tapp häräq laudah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kae viil... https://www.jw.org/vro/
«Kae viil, kas osta massina Vinne- vai Saksamaalt, olõnõs tuust, kumma maa massin tege mi rahva meelest parõmba maiguga kruupa.» http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Kae viil sannasõnno, midä om Vanal Võromaal pruugitu . http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Kaevul kosija. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/eluring/polvest-polve/noorus/
Kae ynnõ, et om paistõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae ööse, kes siih käü!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kae, üts puul sinu riiki om mul, tõine puul sinu riiki om mul, ja su tütar om mul." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kae’ ka www.wi.ee ! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kagahii Pekot! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/inne.htm
Kagahii iäpuud! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/inne.htm
Kagahii kikast! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
Kagahii kikkasiint! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Kagahii kõvva miist! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/inne.htm
Kagahii pükse! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kagahiiq hamõt! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulinne.htm
Kagahiiq jalgratast! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Kagahiiq kündlejalga! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Kagahiiq küünikatust! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Kagahiiq lumõmiihi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Kagahiiq prügükasti! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehinne.htm
Kagahii telekat! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/inne.htm
Kagoh om hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kagoh omma mu hanikõsõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kagoh ommaq tsiakõsõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kagol om vagivahtsõnõ lauluplaat välän – «Ibipaio». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kago sis tulõva viil ilosa ja rõõmupäävä, sis saavat ilm perüs tõistsugumatsõst kui nüüd om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kagu-Eesti om olnu väega rassõn saisun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Kagu Tolliinspektuuri ülemb kimmäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/melu.htm
Kagu jummal’ and, nigu rahvalõ ka andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kagu mullõ no juhadaiq Jummal’ rahha ei Juudas!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kagõh om siih pöörätüs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kah'os läts' Miskolci ja Pesti vaihõlõ ehitet raudtii Egerist müüdä ja sinnäq vei õnnõ kõrvalharo Füzesabony. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kah'os olõ-iq tuu alalõ püsünü, tuuperäst olõ-iq teedäq, kas tuu om säänesamanõ, niguq miiq tunnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Kah'os sai tuu tüü otsa, a Koit usk, et külh tä iks midägi vahtsõt löüd. http://www.els.ee/index.php?page=108
Kah'os Õuruupan es teedäq India matõmaatikast suurt midägi inne 18. aastagasaa lõppo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kahanõs, kahanõs, kaos arq, lüü jalq vahtsõst kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahjo oll anda, a midägi tetä ka ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahjo oll küll anda, a pidi arq andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahjos om Pythagorasõst väega veidüq teedäq, s'ollõ et timä kirotusõq olõ-iq alalõ püsünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Kahjus tull’ õnnõ kolm müüjät: ostjit, kes olõssi talukraami tahtnu, tull’ kaema hulga. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Kahkva kannõlt lüüdi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Kahkva mõisa lähkoh pidävä nin’nikirmast tuul pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaho, et kiäki e.. http://mulje.ee/unitsiga
Kah olli ta hää rohi halvaks lännu haavale. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Kahr all kaes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr heitü ja nakas vällä tulõma, ni vidi kah mehe üteh välla. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Kahr jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr jalq alt ussõ, repän' päält ussõ, "Kikuruku-u, angõq arq teeda-paaba kuldkari-its!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr jõvva-as inämb kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr karas' kikkalõ kaatsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kahr, kargaq vällä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr ka tõisi kahrõ kokko ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr kitt üleväst: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr ku vällä karas', olliq kyik synniq puhtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr käu kuiva pallo pide, susi sums suud pide? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
Kahr küsse ütskõrd rebäse käest: http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Kahr miist pelgä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr om murdja mõtselläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kahr
Kahr oppas mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kahr, peremiis hukatas!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kahr puhk pilli." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Kahr rungõ sinnäq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr tsusas kah, a rebäne tõmmas vaja paku vahelt ärr ja kahr jäi kiilt müüdä paku vahele ja nakas hirmsahe tänni9. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Kahru Kevin (6) võtt’ sis sõnna ja and’ teedä, et timä mõist kah võro kiilt. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
«Kahrukõsõ kuldavahr». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Kahrulõ anti munnõ ja peremehele kaq masti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahru olõti nännü? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kahruq kaq üle ütstõõsõ pää sinnäq hoonõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahrõlõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr ütel ka: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Kahr ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahr ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kahtlanõ tundus siin mullõ, kas iks ja mille jaoss um tuu ocalda hulk kõlbmaldaq Ilmu. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kah`us külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehinne.htm
Kahâo olõ-i kellegi käest nõuda – haigõmaja kattõ är, politsei om tennü menetluskokkolepmise Hispaania võimõga, selle et dr. Mõtsa nätti viimäte turismiseltskunnan, miä liiku Madriidi poolõ. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Kahõr küsse jäl': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kahõr küsümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kah’o, et ummi latsiga sai veidü võro kiilt kõnõldu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kah’o muidogi, et vana är läts’ – oll’ paiga päält ja tsärre inemine. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kah’os ei olõ, suvõkodo om hoobis Hiiumaal – Kõpu puulsaarõ tagomadsõn otsan Kalana külän. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
«Kah’os esäst ma es lövvä,» ütel’ Villu. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Kah’os jäi tä kõgõ magusambast seene-aost ilma: tekk’ põimukuul kalal kävven jalalõ vika ja pidi terve süküskuu koton istma. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Kah’os olõ-i Ruusamäe Elmar saanu ummi tarkuisi perrätulõjilõ edesi opada. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Kah’os olõ-i võrokiilset reisikirja purjõlaiva Lennuk ümbre ilma sõitmisõst inämb koskilt saia. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kah’os om näide käen võim, nimä omma vundamendi ehitäjä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kah’u muiduki, et meil, eestläisil, taad esihendä tarkust nii veidü om, et ütelegi vahtsõlõ ull’usõlõ inne vasta nakada ei julgu, ku tõsõ riigi iin miilt omma muutnu. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Kai Meremäe otsast, mis liin om tett tah vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaia olõi väega pattugi tennü, a olõ umast elost väega kõhnast jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiaq saa videofilmi ja kohvikun kullõlda Parksepä andsamblit Akvaarium. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Kaia saa mitmit näütüisi (Kanepi kihlkunna käsitüü, Toomas Kalve foto, Epp Margna maali jne) ja kohaligu perimüse ja legende pääle kirotõdu Jan Rahmani näütemängu, midä mäng Kanepi näütering. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaias, mändsit eläjit-tsirkõ Võromaa talolautun prõlla om, mis murrõ omma eläjide pidämise man ja määnest api väiku talo tahassi saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
- Kaias vahtsõt lühifilmi „Savvusann vanal Võromaal“. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kaias vanna ohvrikivvi, puid ja kasvõ, otsitas viisuunt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kaib' üte üüse, es saa rahha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibas jalq velele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibas mehele, et aja timä minemä, arq tap’p hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibas’ kohtohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibatas kuningalõ, ei tiiä, kes sääne om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaib havva [kaevas haua] ja läts hauda, ja lask imäl matusõ pääle tetä, ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kaibi ar niikavva, ku tull vasta lõpno pini. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Kaibi, kaibi, lapjuhand läts kat'ski." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kaibiq oosõ hinele hüä, lät’siq uustõ, sääl naksi elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibiq syss matusõ pääle havva ja vali tuu koorma saiu sinnä sisse, et süü noq, esäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaib, kaib hauda, herr sõit müüdä katõ hobõsõga, kutsargi iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaibmisõga raotas juurõ läbi ja puu jääs uma krooni süütmisega hättä; päälekauba muutus viil tormi aol ohtligus, selle et juurõ olõ-i kimmäle egäst ilmakaarist maa külen kinni. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Kaibmisõs saa lua anda keskkunnaammõt. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
"Kaibnu' vällä!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kaibnu siis edesi, aga naanu üts suur must pini jäl haukma ja manu tükmä, na nii es saanugi kaiba, aga keldre om õks viil sääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kaibsõmi mõisaaigsõ kivitii vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kaibsõ neli aastat tagasi hindäle lumbi säändsesama savimaa sisse, nigu sääl om – seoniaoni om vesi soganõ! http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Kaib tunni, kaib tõõsõ, suur valgõ jo ammugi vällän, ja muu lätsi kõik laadalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kaibus saadõti edesi jahimiihile – nimä piät tsiko arvu kontrolli all hoitma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kaibusõs või egaüts välla mõtõlda, miä suuhõ tulõ ja miilde halkahtas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kaibõti Marinburgih säält, koh timä selet'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaib’ timä sääl kykkõ muudu, kuigi ei saa kätte, hot’ maa perä ala mingu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaib’ velel silmäq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaie maailma kavaluisi jne. http://www.laulud.ee/laul/istso_maailma_veerokoso_paale-53.aspx
Kai, et aig jo län’nü väega pal’lo müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et asi om väega halvastõ, õga päivi aiass pal’lo eläjit hauda, lät’si tõist vuuri pap’i poolõ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et hil'l’okõisi võt't tõõsõ undriku ja too sängü ala, et peräst kasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-Kai, et mis lavva pääl kruubaq ja kanebi kruus’li, tuu ol’l nigu ryysk piim. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et noq lättki kyik hukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et nätä Jummal’ trahvsõ minno, et milles ma ar pöhe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et oh – kõik rahvas tull’ tandsma! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Kai, et siih om kuivõmb kotus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et too vanasita tütär oll, võt’t’ kinni, niq lit’s’ silla otsa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, et tulõi, niq ta tulõki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaie, üts turupaaba mööse munnõ. http://seto.ee/category/jutuq/
Kaiho kapla saa-ai katski lõigada. http://www.setomaa.ee/
Kaih om, ku eläjist tulõ määne hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai jalq tsirgul pää pääle ja kurapoolitsõ siivoluu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaijas esisugumasi sannu sisest ja välläst haanimehe Näki Silveri juhatusõl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Kai, jiu veereh kol’ tüt’rikku t´s’uklõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, jõvvai, herr tulõ järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaika Laine (75) kimmält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Kaika Suvõülikuuli Valgjärvel, Kanepi kihlkunnan, kirotas Uma Lehes Harjo Ülle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kaika Suvõülikuul tulõ 12.-14. põimukuul Kanepin 23. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika Suvõülikuul tulõ 12.-14. põimukuul Kanepin (12.-14.08) 2011 Kanepin. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
14.00 – Kaika kandi kaeminõ kas bussi vai uma jalaga. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaika kerik sai valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1900
Kaika koolilugu. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaika koolimaja man. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaikal 1989. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Kaika latsi kandlõmäng. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaika loengist ilmunu kolm raamatut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
– Kaikal olõ-i puuti. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaika suveülikool , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika suveülikool , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika suvõülikooli rektorin om mul au ja väega hää miil kutsu kõiki 7.–9. põimukuul Vahtsõliina kihlkunda Oravilõ. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kaika suvõülikuul 20. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kaika 24. suvõülikuul Harglõn 10.-12. põimukuul 2012. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kaika suvõülikuul Mehikuurman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Kaika suvõülikuul Oravil 7.–9.08.2009 kava: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kaika suvõülikuul Valgjärvel Riidi, 11.08 11.30 Buss sõit Võrolt kerigu iist Valgjärvele. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kaika suvõülikuul Valgjärvel 11.-13. põimukuu pääväl omma võro keele ja kultuuri huvilidsõ oodõdu 18. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kaika suvõülikuul om iks vanna Võromaad piten ümbretsõõri käünü, 21. ülikuul om jõudnu rikka kultuuriluuga kanti: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kaika suvõülikuul om mõtõld kõigilõ, kedä huvitas uma maa, uma kiil ja uma inemise. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika suvõülikuul om võrukeeline ja -meeline suvõkuul, miä edimäst kõrda oll´ 1989. aastagal Kaikal - tuust ka sündmüse nimi. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Kaika suvõülikuul`, saa tulõva suvõl kooliharidusõ andmisõst 130 aastakka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kaika suvõülikuul tulõ Kanepin XXII Kaika suvõülikuul tulõ 12.–14. põimukuul Kanepin. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika suvõülikuul tulõ Osulan Võrokõisi suur suvinõ kokkosaamisõ kotus – Kaika suvõülikuul – tulõ 8.–10. põimukuul Urvastõ kihlkunnan Osolan. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kaika suvõülikuulõ kogomik IX-XI. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Kaika suvõülikuul’ peeti timahava Miss’oh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Kai kotoh, ol’l siilo täüs kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai kotusit ja naisi näüdäs’, et kedä tahat, koh miildüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaik soe umma piuta, üts susi lajuta? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kai, kuhju kaonuq pal’lo arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai ku lats sai üskä ja ihoalastõ tul'l tarõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, ku tull vanajuudas perrä imäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, ku vanasita luid ynnõ puistati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, ku väega om noq tigo arq pogandanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai kyik arq: orrav ja ubinaq, mar’aq, kullani imis jalq künd, pojaq takah külbväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai kyik läbi, et kellel om sõrmus sõrmõh ja kiri otsa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai kül mies ümbre zõõri, kas kohki midägi näge, miä õnnõ sugunõ um, a näe es mitte mändsekeistgi, kül tõnõ tuhnits ni silmitelli paiju puhmõ pitteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kai latse läbi ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kai läts, ja võtt valge oinakese kinni, ja karjuse näiva ärä, kui ta teda võtt, nink naksiva hagema, (sest ta olli henda soendis muutnu). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaimi Internetist tõisi saakõ ja tull’ vällä, et oll’ supõrsaak. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kaimi, et löömi kõik’ maaha, sõs võtami vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Kaimi *6 , et üts suur susi tulõ Vinnemaa poolõ puult, oidus *7 üle jõõ ja läts hobõsõ mano *8 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Ka imä elli peris vanas: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ka imäle pakutas, sis tuu ei juu vai võtt sis väiga veidikese. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kaine Hainer ütles, et tüüliisi löüdmine ei saisa raha takan. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Ka inemine om hindäle löüdnüq elokotussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Kai nii, et el’lä mingaki ei olõq inäb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai nii, et saai midägi, et naakõ tiq tüt’re hin’däga rahha tiin’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, nii om kirotõt jaq läts timäl takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai oll’ inemiisi kompsukõisi ja sõakraami täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kai pikält miihi ja küsse: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Kaipku-ui tõõsõlõ hauda, eis satad hauda. http://www.setomaa.ee/
Kaiq, et mis soolõ poisilõ tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, et mis soo piäsi olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, et pütükene tulõ merd pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, et saai muido, kevväi tulõ jaq pujaq saavaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, et vaija minnäq rehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, et vast saa jo külält korgust, et lõpõtami soo tegemise arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq joq, et soo om imelik tük’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, soo inämb häste olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiq, sääl ol'l pühä Troets. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kairo om Egüptüse pääliin nink kõgõ suurõmb liin Põh'a- Afrikan ja araabiamaiõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kairo
Kaisa Peedosaar Ku viil mõnõ aasta iist oll’ vanal Võromaal väega rassõ hädälidsele vapa hoolõkodokotust saia, sis no kotussit om ja hoolõkodo piät hoobis inämb tuu pääle mõtlõma, kuis sääl elämist huvitavambas tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kai sis tõsõ vaesõkõsõ kistutama naada kah, lasi iks zirkst! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kai sis uma varanduse kõik läbi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Kai suurõmba hoonõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, sääl puhas tarõkõnõ, leeväpalakõnõ, ristiviikene kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, sääl puhastõdas ütsi teri viljä agandõ seest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai sõrmõga, uma sysar kaq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai talo tarrõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/24.html
Kaits�liit om k�unu’ mitu k�rda hinn�st Mikit�m�e koolih tutvustamah ja s��lt omgi nuuri huvi taa organisatsiooni vasta tekk�n�’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Kaits neitsid tantsiva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kaits paneva oma amme ütte, üits esierälde, sis võta ja aa tolle ame, kes oma esierälde panep, sälgä, petku na sis, kudas na tahava, amet ärä sa mette näitä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kaits saali om ilusit asju täis. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Kaits saksa poissi tandsva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kaits tükki ollu enne joba juubnu, aga kolmas ollu peris ihutark. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Kaitsõ ala tä kuulu-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Kaitsõliidon ja Eesti polgun moodustiq ainugõsõ tõsidsõ osa nuuq noorõq (lipniguq, leitnändiq ja kaptõniq), kiä olliq edimädse ilmasõa aigu saanuq ohvitseris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kaitsõliiduh, luudusõ tundmisõh, perämädsel laulupidol oll’ üle poolõ kooli, seokõrd kats rühmä väläh… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kaivanduisilõ saistas kimmämbält vasta Eesti luuduskaitsõ seldsi täüskogo otsust’ 21.06., et nakkas saisma katõ dolokivikaivandusõ vasta, midä Eesti lõunatippu plaanitas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kaivaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaivaq arq, mitu syjamiist kuvva tallo mahus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiva tagase ja näivä nõida jälke neil järeh. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kaiv suurõ oosõ maa alt ni tuad pitteh läts mano, ni sai kokko, ni sai tütrekul ka väega hüä miel, ni timä üttel, et milles su tulõ õs innembä tagasi ma jovva as uota, tulli ärr, a nu ma lää kõnõla esäle, et sa minnu ärr pästi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kai, väegaq ilosaq hobõsõq, nigu ujakalaq, luntkõrvugaq meheq, luntkübäräq pääh, kest kalmõht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaivõti syss tuu kerik kyik vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai, võt’t päält veid’ikõsi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai ynnõ, et mis hobõsõ nyna tõisildõ käänet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaiõq, et esä kotus om lännü väega suurõst, a rikka oma om häönü ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kai üle ola taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kajalõ vahtsõnõ ratas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Kaja mäletäs korvmüüblit mõisa veranda pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kaja-tädi imä oll’ hää leeväküdsäjä olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kaja-tädi om 92, timä imä oll’ mõisan mõsumõskja, triikjä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ka juubõlit pidänü segäkuur pand’ uma ola ala. 20 aastakka Kanepi segäkoori vanõmb olnu Kotisse Vaike ütel’, et Uma Pido laulu omma näide laulukavan kõgõ kõigi lemmigu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ka kadaja ossõ kärbamine om maja puhastamine, mink-läbi vanahalvgi majast vällä saa aetus. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Ka kalmu ehtmisel omma muudu tulnu sünteetilidse kirivä lilli ja krandsi – nuu saisva kavva «värski» ja elävide inemiisi heng om rahul: havva omma «ilosa» ja kalli kadunukõsõ meelen peetü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Kakas' nuuq kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas' tammõ juurtõga üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas jalq nynaräti külest tõõsõ pala maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas syss ütte peijo kuulatsõ ubina, tõistõ hõpõtsõ niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas’ ka puust pesso, võt’t maast kivi, räni kivi ja mür’gü pala ja naas’ lüümä ja sai tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas’ nuuq ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas’ rätipala maahha, sai jalq meri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas’ tõõsõ pala maahha, sai jahumüür ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakas’ üte arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakiq esi, niq vei velile kaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kakiq hankõga ja kyigildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka kirmaskit om õnnõ Setomaal peet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Kakkõhellü märgitäs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Kakkõhellü või ette tullaq ka pall'odõn tõisin kotussin (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ tävvelik nimekiri ), a sääl tedä hariligult ei kirotõdaq, kuiki ka tuud võinuq mõnikõrd tetäq näütüses sõna eräle vällätuumisõs, tälle suurõmba rasõhusõ andmisõs vai riimi peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Kakkõhelü om võro keelen harilik ja keeleoppusõ poolõst tähtsä helü, miä eräldäs väega sagõhõhe sõnno tähendüisi, nt maa (üts) ja maaq (mitu). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Kakkõhelü om võro keelen nimisõna mitmusõ, nt maaq , piniq (vrd ütsüs maa , pini ), tegosõna käskjä kõnnõviie, nt tiiq , võtaq ja pall'odõ muiõ keeleoppusliidsi katõgoorijidõ tunnus (kaeq kakkõhelü ettetulõmisõ nimekirjä ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Kakliq, kakliq, sai pallo näid surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka koh vässü arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka kokõl läts süä tävves ja sis ütles sedäviise, et ah, et ma tedä ei jätä, et ma timä taha ar hukada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ka korvikudajilõ oll' kuum sann abis. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kaksas’ niq kaksas’ kõõ syssõnigaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaksõjaq kost´vaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Kaksõjaq tütrekuq võtvaq käest kinni , lääväq ümbre tsõõri ja laulvaq "rida kakmisõ synno" (s.o. ülemal seisvat laulu). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
- “Kaksõ noq kaksõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kaksõq noq kaksõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka kuis õks om, et tark naane perämäst synna ar mehele ülgui, ei miis naasele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka kulmukarvaq ommaq silmile kaitsjas, s'ollõ et nimäq lasõ-iq hiil otsa päält silmä juuskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Ka ku mul hüvä naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaku mõisal kaihu pall´o: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/35.html
"Ka ku sinno halvgi näei." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka, ku õigõ too peremiis ol'l'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka kygõ parembide kavatsuisiga tśuskmine tähendäs kotussõ kuulmist, imelidse pesä maa päält pühkmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Ka kõik Eesti rahva muusõumi kogo omma kõrraldõdu kihlkundõ perrä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Kakõq " Njálli saagast " "Möðruvallabókin" (AM 132 folio 13r) umbõs aastagast 1350. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saaga
Kakõs' üts sooligu otsakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kala' tulõ-õi kuiva pääle, ku' viist mõista-ai püüdä'. http://www.setomaa.ee/
Kala ihho katvaq soomussõq ja viin edesi liiku avitasõq tedä oimõq ja hormusõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kala
Kalajärv Kambja JAANIKENE POISIKENE, tii mul saksa saanikene – ma lään maale sõitemaije. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/noorus/
Kalajõgi Rõngu Ällilaul, kevadepühal TEELE, TEELE, ÄLLIKÕNE, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/
Kala küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kala lätt võrko Se 1938/9 (E. Sõrmus) Vas, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1537
Kalamehe ostva mustlasõ halva hobõsõ ilma kauplõmalda, Hobõnõ ostotas kolm päivä inne ohverdamist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Kalamiis Setomaalt! http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Kala om sälgroodso ja külmä verega elläi , kiä eläs viin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kala
Kala pääle ütel’, et arq saq inne ülgui tälle, ku üle arq läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalaq ol’liq kõik’ keededü ja tõõsõh tarõh joodõt’i tsäiga rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka lastas kuppõ hamba igimist, kellel kanõ hamba halu inäp kostgi üle lää-äi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kala tiiäi järve vai jiu pääl purdõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka latsil hamba kaksi, sis iks visksi kakõnu hamba aho virusõhõ, esi hõiksi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ka laulatus peeti koton. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Ka lavapääl miildüs olla`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ka lava päält pääväjuhi suust hel’os rahva sekkä iks uma võro kiil. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Kalava suvitse ilmaga maas jänes kadaja vilun, ja oot jahembat aiga, kuna kohegi roitma minnä, kas kaara orasile, vai mõne haavistiku sisse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Kala ütelnüq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kala
Kala ütle-es inämb midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalda Indrek pand' võro kiilde 2002. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/index.htm
Kalde Ernsti juhtlausõ oll: mõtlõ asjo vällä terve elo, kõik aig proovi ja kõpitsõ ja ku ka summa lätt, tii-i tuust vällägi, otsi vahtsit mõttit ja kõpitsõ edesi. http://www.purilend.ee/node/5535
Kaldõ pääl om siih ka' vana kivirist ja tõõsõh sügäväh oroh om kerik, minkõ katusõ' ja risti' õnnõ paistusõ'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kaldüläkomaga (akuudiga) märgitäs peethelle pehmehüst : ś , ń , ľ , ť jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Kalevat om loet 1899. aastagast saaniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Kalev eläs ütsindä uma vanatädi talon – ehit’ majast pistü jäänü korsnajala ümbre hindäle väiku tarõkõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kalev jutusar` a «Volikogun» iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Kalev, kellega Erika om kuun elänü 1957. aastast, om kõva pillimiis` - üts`kyik midä ette võtt: kannõl`, viiul`, akordioon`, lõõts... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kalg vesi jätt naha korrõs. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Kalina mari om vai? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kalju Ahven nakas` luulõtama jo koolipoisina. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Kalju Ahven sündü 11. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Kalju juht` umal aol Leevi kultuurimaija ja laul` estraadiorkestrin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kalju ütläs, et perämädsel aol um iks helüga rassõ - viitops piät laulmise aigu iin olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kalkuna Mari, Karu Kadri, Platsi Liiso ja Hintsi Anna. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
11.50-12.10 Kalkuni Andreas. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Kalkun kutsuti Verskahe ja jäigi sinnä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Kalkun rüük’ tälle õkva kõrva: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Kalla Urma kõnõ ja Roose Celia kontsõrt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
17–17.30 Kalla Urmas. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kalla Urmas kirotas tuust, määne om mi uma kuldkala. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kalla Urmassõ sõnno perrä oll’ säändside laulõga plaati õkva vaia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Kalla Urmasõ juhtmisõ all kullõmi hummogust tsirgulaulu ja laulami ka esi nii Urmasõ ku Järgi Urve vidämisel. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kalla es süvvä, et pikk-elläi lätt maa sisse, a timä pikä-eläjä plaani. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalla es süvvä riide jaq kolmapäävä jaq peränädälil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalla kaq oll hää süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalla kaq süvväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalla söödi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalla süüdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalle, Kama Kaido ja Silla Andsu iistvõttõl. http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Kallendriaastagan om 12 kuud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Kallendriaastak om määntsegi kallendrisüstemiga määrät aovaih, miä nakkas pääle tuu kallendri vahtsõaastagapääväga ja lõpõs pääväl inne järgmäst vahtsõaastagapäivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendriaastak
Kallendri kuunimeq, pühäq ja tähtpääväq nink kuusaisõ kõrd om perit õnnõ maarahva perimüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Kallendri sääd´ kokko Rahmani Jan, kunstnigutüü tekk´ Riitsaarõ Evar, vällä and´ Võro Selts VKKF ja tugõsi Kultuurkapitaal. http://blogs.station.ee/channel/24768
"Kallendritegijä" nime all kirot' Jakob aastagil 1868-1881 tähtraamadujuttõ Tarto-Võro kallendrihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kallendri tsükliq ommaq tihtipääle sünkroniseeridüq taivakihhi liikmisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendri
Kallendri vai kalendre om aoarvamisõ süstem, mink perrä andas nimmi aovaihilõ, hariligult päivile . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendri
Kalli hinna peräst tüküse ka kooli, latsiaia ja tõsõ riigiasutusõ ostma odavampa vällämaa köögivillä ja muud aiakraami, kuigi uma kraam om puhtamb ja parõmba maiguga. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Kalli inemise, kellega ütehkuuh olõ käünü üüse pikki küläteid vai pümmet mõtsatiid pite, omma täämbädses esi tõsõl puul tähti. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Kallil aol, kallil ti aol kõik karakõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_03_laul.php
Kallis taa om, a ku paksõmbas inämb ei lää, sis om hää. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kallit ruuhi jõvva-i mõnõ inemise vällä osta, a häbendäse tuud üteldä. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Kallu ja kaussõ inämbüisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kallulõ (Kalju Lüüs) «Kunnasüümise luu» iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no3.htm
Kallut´ naardõh karmanehe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Kallõt ei saa kündä nigu vaia om, saa kündä nii, nigu luudus lupa. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kallõv kõnõl’, et om pruuvnu «peris» tüüd kah tetä, a tuust olõ-i midägi vällä tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Kallõv kõnõl’ viil tuust, kuis tä suurõ kala peräst tsipakõsõ häppü jäi: http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Kallõv selet’, et lehtri-kikkasiin ollõv parõmba maiguga ku harilik. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
«Kalmuaidu tetäs sääl isuga kõrda, kerik sai är valgustõt…» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kalmustõ ja neide juurdõ kiitmine om suur rohi kotuside inemisile, ent eläjile egä kõrd, kui tuud liimi, kõigõ juurõ ja lehe kraamiga, näile söögis andas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kalmõhtõ (mägi) saar musta ja valgõ järve vaihõl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kalmõkotusõhõ mõskja võtt olõq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalmõ kotusõhõ tohei kiäki kusta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalmõtõkottalõ kogosi suur unik paa pallu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalovipoig mõistnu asja ja käsknu vägimiist uma pükse sisse pakkõ ja nakanu nüüt ütsinda oma laudõga takaajajile vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kalve Toomas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Kalve Toomas, Vidila Valli, Kanepi naiskäsitüü jt. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kalvit iist võtma Rõugõ Energiäpargi tegemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
"Kalõ perrä viil." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kalõvinõ poisikõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
Kalõvipoeg kuulnu juttu ja nakanu nüüt servi laudõga vasta pesma ja saanu ka võitu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kalõvipoig pande mehekese uma püksiseere sisse. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kalõvipoig pesnü umõ laudõga kolmo velle pääle, kuna kolm veljä jälle veskikivipooltega Kalõvipoja pääle huupe andnuva, et see neile pagõjat omast püksi sisest kätte annas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kalõvipojal olnu kitsas käeh, sest esi oli ta joba vii siseh ja ainult viil mõni laud terves jäänu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kama Kaido sai «Kanepidse hammõ» Kama Kaido ja Margna Epp. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kama Kaido sai «Kanepidse hammõ» 2001. aastagal vällä tulnu «Ümbreilma reisikirä» iist. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
10.30 – Kama Kaido. võrokõsõq ja tõsõq soomõugrilasõq – 20 aastakka ildampa. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kamateo iistvidäjä Zimmermanni Ursula juhatusõl lätsi latsõ Pokukoja mant regilaulu lauldõn Padasuumäele. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kambja Pääsukõsõ laul VÕTI SULASÕ, VÕTI NÄIDSIKU; umbli kaska, umbli särgi, panni ahju otsa pääle – palli ärä – tsärr! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kambja Veere, päev VEERI, VEERI, PÄIVÄKÕNE, elleroo, elleroo tsõõri, tsõõri, mõrsjakõne, elleroo, elleroo, veeri sinnä, kon mu velle, elleroo, elleroo, tsõõri sinnä, kon mu tsõtsi, elleroo, elleroo! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Kambodža Kuningriik om riik Lõunõhummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kambod%C5%BEa
Kambodža pääliin om Phnom Penh . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kambod%C5%BEa
Kambrimäe Evi uma kavaluisist latsi oppamise man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Kambrõ jaol pilluti viil tala vaihhõq liiva täüs, sõs naati põrmandut pandma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kambrõllõ panti puupõrmand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
[Kambrõl] maq pajja näe-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ka meil nakkas ütine transport saama mõnusas ütenkuun olõmisõ keskkunnas. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kamenka saarõl näüdäti ruutsiaolitsi kalmit puiõ vaihõl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kamenka saarõ pääl tull ütest küläst tõistõ sõita' paadiga'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ka miiq laiv jäi tormi kätte ja mast kisti maha. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Ka mis suga jaht tul’l’ ja rahva tigo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka mitmaq Andsu salmiq ommaq võro keeli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kammitsid arstiti nii: latsõl putahudõti linahinde vai langaga nala peräst jala' kamitsahe. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
“Kammitsit, kammitsit, äijo=kammitsit!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Kammitsit rao!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kammõr ja rehetarõ olliq ahtabaq kuq rehealunõ, tuuperäst tetti tarõ ette lokk'us. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ka mulgi ja tarto keelel piät laskma umma ello elläq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ka määne süä oll täl joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka mõistatuisi oll igatsugu. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Kamõrun , ammõtlidsõlt Kamõruni Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kam%C3%B5run
Kamõruni pääliin om Yaoundé . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kam%C3%B5run
Kanaadah jäi suur osa külvi tegemäldä, Euruupa uppusi, Vinnemaa ja Ukraina kõrvõsi, nüüt Brasiilia upus, Argentiina kõrvõs, Austraalia üts osa kõrvõs, tõnõ upus – luuduskatastroofõ om iks pall’o,» om täl as’ast ülekaehus. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Kanaarilindõ saarõ pääl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Kanada ( inglüse ja prantsusõ keelen Canada ) om riik , miä võtt hindä ala suurõ jao Põh'a-Ameerikast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada inukkõ kogo pallõl' keskval'tsusõl jakaq Põh'aõdagu territooriumiq hummogu ja õdagujaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Kanadamaal ommaq aastagatuhandit elänüq mitmõq põlisrahvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanadan om inämb järvi ku ütelgi tõsõl maal, noidõn om küländ suur osa kõgõst maailma makõst viist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada om G8 ja NATO liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada om geoloogilidsõlt aktiivnõ, sääl om pall'o maavärinit ja tüütävit tulõmäki, noist inämb tunnõtuq ommaq Mount Meager, Mount Garibaldi, Mount Cayley, ja Mount Edziza tulõmäki kompleks. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada om kümne provindsi ja kolmõ ala (territooriumi) liit (föderats'uun), midä või ummakõrda jakaq regioonõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada om mitmõkultuurilinõ maa katõ riigikeelega ( inglüse ja prantsusõ ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada om teknoloogilidsõlt arõnuq tüüstüsmaa, minkal om pall'o luudusvarro ja mink päämäne kaubavaihtus käü Ameeriga Ütisriikegaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada pääliin om Ottawa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kanada võrokõnõ peränd’ Võro instituudilõ sirvilavva Ku Kanadan eläny Võro liinast peri Kerstenbecki Heldur (1924–2009) keväjä kuuli, sis saat’ timä läsk Võro instituudilõ Helduri tetty puust sirvilavva vai maausu 2009. aastaga kallendri, kirotas Uma Lehes Harju Ülle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Kana elo es massa sääl sentigi! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kana havvup Rõn 1888 (H. Urb) KJn, Võn, Nõo v. Ote, 2Ran, Rõn - 6 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=736
Kana havvus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana jõi ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kana kats tingä, tuulgi om süä. http://www.setomaa.ee/
Kana kuul'd', niq pagosi arqkiq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kana kuuld, kana näk'k," ütel rebäne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kana kõõrut kammerenna: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
Kana lendäs mõtsa vurr! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kana lubanuq sõs egä päivi üte muna munnõq ku täl edimädse keväjä haudu lastas ja ega kõrd ku tiä munõs mõni terä viljä andas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana luu munnõ , noist haud tä vällä kanapujaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana läts taivale. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kanamunnõ süvväs kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana munõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana om kodotsirk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Kana orrõ pääl, sooligu' orrõ all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kana pess timä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kanapoig võtt’ kah elu sisse ja inämb näid es kao. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kanapoja kuurduminõ lätt häste sis, ku piksevihm om. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Kana rükkä pagõsi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kana savits´ ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kana savits ära. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kanassaarõ poolõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
Kanast kasvis Salvikene, saksa Salvi neitsikene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
«Kana söövä nigunii tatrigu är, määnestki murõt tuust vallalõsaamisõga mul olõ-i,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Kana tõbi om nii sugune: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kana üles rehits. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kana ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kana ütel' kikkalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kandidaadilt oodamiq: http://www.lingua.ee/vr/meist/pakumiq-tuud/
Kandidaadiväitekirä kirot' Stahli Heinrichist ("Mag. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kandkõ sinnä vesi sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kandlõmängjit tulõ himoga mano ja ka noid, kiä tahtva esi hindäle kandlõ tetä, om nii hulga, et meistri ei jõvva kõiki opada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kandlõoppusõ kotussõ saiva kipõlt täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kandlõtegemise lust Kandlõmeistri Soonõ Mihkli Kärgulast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kandlõ tegijide seltskund oll’ kirriv – vana ja noorõ, mehe ja naasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kandlõtegijä tulõvik paistus rõõmsa ja tüüd täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kandora man ol’l näile ült, et tiq keeldäq joht ei saaq, a hirmuta saat, nigu jänest hirmutõdass mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kandsi kaitsjit oll' kaptõn Dobó Istváni juhtmisõ all alla 2000, tuuhulgan naasõq ja latsõq, a sõski suudiq nääq vasta pandaq 80 000-mehelidsele türgü väele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kand’ hobõsõlõ toitu, midä sai, vai hainu, vai kaaru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kanepi : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Kanepi Laulu Seldsi tegemist võtsõva iist Treffneri poja, noidõ siän ildadsõmb koolipapa Treffneri Hugo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kanepi Laulu Seltsi 145. aastapääväpidol peeti meelen umaaigsit seldsitegeläisi ja Kanepi kultuuritegeläisi: käüti surnuaial näide kalmõ kõrda tegemän. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Kanepi-Otepää tii pääl Jõksi järve otsan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Kanepi-Puskaru tii veeren Põlgastõ lähkün. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
13.00 Kanepi Segäkuur. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Kanepidse hammõ omma inne saanu Kõivu Madis, Kauksi Ülle ja Rahmani Jan (üten Laaksose Heliga kirotõdu raamadu iist). http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kanepi kandin oll lähküisi mitu sanna kütmisen, nii et kiä tahtsõ, sai inne umma sanna minekit tõisi kah kaia. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Kanepi kihlkund, 1888.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Kanepi kihlkunnan om olnu kõva laulurahvas, Urvastõ kihlkunnast omma üles kirutõdu Pühäjõõ- ja pikselegendi, Karula kant om väega pall’u aastit olnu nõiduga köüdet, eläs sääl jo Kaika Laine, inne tuud olli Suri ja muu as’amehe. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kanepi miihikuur käve pall’o müüdä Eestimaad esinemän. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
«Kanepine hamõ» om Kanepi raamatukülä avvohind ja tuu saa kümme aastakka tagasi vällä tulnu raamadu iist. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
1926 - Kanepin naas' tüüle Erästvere Ütispank. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._mahlakuu_p%C3%A4iv
Kanepin sai Hilda lähembält tutvas Müürsepä Hugoga ja 1946. aastal läts’ tälle mehele. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
1926 - Kanepin tetti vallalõ Jannese Aleksandri raot Vabahussõa avvosammas ja naati tuu ümbre tegemä Avvosambaplatsi parki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Kanepi seldsimajan umma 130. sünnüpäivä pidänu Kanepi segäkuur. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kanepist: http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Kanepist, Karulast ja muialt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Kangavitsa lät’siq rüüli, aet’i kõik’ Uutsõ jär’ve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kange kätege miis ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Kangro Bernardi "Susi", Kõivu Madissõ "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga" ja Kauksi Ülle, Kivisildniku Sveni "Tandsja pühäliku". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Kangro ainumb võrokiilne luulõtus “Äitsemine” algas nii: http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Kangro ku vana sepä poig mõist nii ravva ku nagla esi valmis tetä ja hobõsõlõ alagi panda. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Kangõhõ väsünu mies tundsõ küll näpstämist, tuud kolõhõt hõikamist, a nigu unitse inemese asi õks om, ta jäi jallki magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kangõq ja vankriq kyik ristitet arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka nii saa hindäle kuulsust tetä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kira.htm
Kanii tsõtsõtit last. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_11_laul.php
Kanna ei peetä lemmikeläjäs, mine kanaga lemmikeläjide tohtri mano ja sinno kaias nigu ulli. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kannahtaja naasõ imä ütles, et kannahtagu är, selle et timä om kah säändse elo är elänü: http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kannahtõdas nii kavva, ku midägi väega jäletüt juhtus: kas sis saias kõvva pessä, miis lupa väidsega maaha lüvvä vai lätt latsilõ kallalõ: http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kannatlik miil om maainemise üts päämiisi tunnus­sit. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Kanni Piitre mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Kannipuuga võeti marjaq üle ola, üts` korv` ette, tõnõ taadõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kanniq kyik vilä rehest vällä, panniq tulõ külge, ütliq, et teräq ütte unikohe, olõq tõistõ, aganaq kolmandahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kanniq vii sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kann, kiä oll’ koolin kandlõoppajas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Kannolõ ei olõ määnestki katusõorganisatsiooni ei midägi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kannuka as timä süä nöid süömä naada, läz tühä kõtuga veljo mano tagasi, nuokõsõ ol`i nikavva kihä täüs pandnu ni käüdi jo leeväkoti suud kinni, a’ anni jällki ul`l`ilõ velel nõsta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kannu otsa panti rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kannõl Vaenõ poiss läts mõtsa ja ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kannõld lööväq ts´uraq ehk meheq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/22.html
Kannõld opatas muusigakoolõn, kõrraldõdas nii kandlõmängo ku esi kandlõtegemise laagrit. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Kannõl jalq laulma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kannõl võeti jo kooli riikligu programmi sisse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ka noorõ kuusõistutusõ omma kõik putmalda: kitsõ käve varramba näil kallal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ka noq piät tuuma tuu arq, mis sinnä jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka noq sai sa patust vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kanter pole keegi!» Inemise naari, a as’alda. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kanti Immanuel (Immanuel Kant, 1724-1804) oll' s'aksa filosuuf, kiä elli preisi liinan Königsbergin (s'oo ilma aigu Vinnemaa liin Kaliningrad ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanti_Immanuel
Kantjala järv) - Mudajärv (Kiigamäe Mudajärv) - Mudajärv (Koorküla Mudajärv) (Rõksi järv, Mädajärv) - Mudajärv (Nõmme Mudajärv) (Nõmmjärv) - Mudajärv (Paganamaa Mudajärv) (Väike Mudajärv) - Mudajärv (Plaani Mudajärv) (Alakäraku järv) - Mudajärv (Pundsu Mudajärv) - Mudalaht (Muda laht) - Mudsina järv (Mutsina järv, Mugina järv) - Muike järv (Muike paisjärv, 3. http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Ka nutitelefoniga om tä sina pääl. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Kanuusõitu tegegi tä õnnõ Võhandu maratonil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ka näe, siis üteldigi, et nõia nõidseva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kan’dlitsoppõ jäi veel tuud sülge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kan’d’ kõ päävä rüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka om Pärni uskmalda kerge jalaga (tege umalõ perrenimele avvu!): lask tarrõ pite ümbre ja ku suvõl vällä sai, taha es inne õdagut tarrõ tagasi minnäki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ka omma näil viel niisamate “kanatõbe” ja “kidsi=tõbe”, nink neide arstimise kombe, mida naa viel parhillaki ummi laste man löudva, nink neid mitmet viisi arsva, mis piatselt selle sama saarnatse omma, kui Eesti rahva arstimiseki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka omma sammaspoolehaina, mille tuhk teda ärä kuivap ja sütütäp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka omma üte kidsi=haina, mis lihava, ja ragisõsõ - neid keedetäs ummussih paah, ja tuo vedelikuga arstitas ka kidsi tõpõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka om nõna targastõ õkva suu kottalõ säet, nii et mi jo haisust ja lõhnast võimiq tundaq, kas asi kõlvolinõ vai kõlbmalda, inne kui tä suuhtõ saa võetus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Ka om ta sis pruugitavas, kui kellelgi mõni haav liiga verd juosk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kao pan’d’ päähhä, läts kohe tahtsõ, kiäkiq näe-es. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaotas tuu, kink nupiq otsa saavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tamka
Kaotsihe jäigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka pall'oq eläjäq tegeväq suuga hellü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(anatoomia)
Kapi all oll kats hussi maanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kapitalismi mutõl om sääne, et ku kiäki aknõklaasi müü, sõs tuu asi, ku pall’o klaas läbi paistus, olõ-i müüjä jaos kõgõ tähtsämb asi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kapitalism om majanduslinõ ja ütiskundlinõ kõrd, kon kapital ja tuutmisvahendiq ommaq eräumaq; tüüjou, kaupo ja kapitaliga kaubõldas turul (turumajandus) ja saad kasu jaetas umanikkõ vaihõl vai investeeritäs teknoloogiahe vai tuutmisõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kapitalism
Ka piät kaema, et sannah midägi ollõst kangõmbat ei pruugi, ja tubak ei käü ka sannaga kokko. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Ka piät sõrmo ja varba küüsde, miä lõigutasõ, ärr palotama, muido korjas vana kuri noist hinele kübärä k´laka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
- Ka piät väega nõstma ja hinnäst kõigildõ väsütämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaplinski Jaan: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/index.htm
Kapluga köüdetäs kirst kinni kaq ja tekk laotõdas pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka poige imä ütelnü poigele, et täl sööki kiitmises puid puudus tulnu ja et ta vägimiist lahku käsknü, kui vägimiis ütelnü, et ta mitte nii väikese kirvõga kogonist puid ei naka lahkma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ka poodi nimi Kihnu Kauba Maja näütäs timä meelest tuud, õt näide poodist saa õnnõ Kihnu kaupa osta’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Ka poola kiil om tsehhi keelele lähkü, a siski kavvõmb ku slovaki kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_kiil
Ka prat, ko noid haino kutsuta-ai' kärnähainost. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=435
Kapst-Maarjapääväl vaija minnä lavvakerikohe, syss tulõ hüä tervüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kapstamaar’apääväst üripäivä nel’li nädälit, sääl kah päiv pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kapstet tetäs, nik(u)' päiv näe-ei ja kuu näe-ei. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kapstmaarjapäiv, syss söödi mett, nigu kärbläse naanu-us purõma suvõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kapstmaar’japäävä ja lihavyytõ tõõsõl pääväl lät’si jal üm’bre mastõra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kapten ja kõik laivarahvas kitti ja tenasi tarka julget Nestorit, kes neid surmast olli pästnu, ja kinge tälle ülipaljo raha, ja peije teäst suurt lukku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- Ka pähnä puud pidävä naa pühäs, nink neide noorõlt nilgmine, "lõhmutside-niiste" tegemine om ka patt . http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Ka pääle tuud käve tä aigaolt Londonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kaq ar karmunu, kyigil üts tõbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaq es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaq, ku tõmmati sanna us's vallalõ, tul'l sann sagonala täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kaq määnest juttu aja!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kaq soo om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kar'aavyi avidaq minno!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar'ah käve, syss üte puulpühä üdagu kattõ arq lehm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar'ah olt, saat rahvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar'ala Vabariigil ommaq piiriq Soomõ , Leningradi oblasti , Vologda oblasti , Arhangelski oblasti ja Murmanski oblastiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kar'ala Vabariigi pää (vinne keeli глава ) om Katanandovi Sergei , kiä valiti ammõtihe 2002. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kar'ala Vabariik om Vinnemaa Põh'aõdagu föderaalringkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kar'ala Vabariik om osa aoluulidsõst Kar'alast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kar'alakeeline proomivikipeediä Incubatorin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_kiil
Kar'ala kiil om soomõ-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 110 000 inemist Kar'alan , Vinnemaal ja Soomõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_kiil
Kar'ala kiilt jaetas ummakõrda periskar'ala ja aunusõkar'ala (livvi) keeles vai murdõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_kiil
Kar'ala kiräkiili om kats: valgõmerekar'ala (viena) ja aunusõkar'ala (livvi) kiräkiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_kiil
Kar'alan om alalõ hulga uhkit puuehitüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Kar'ala om aoluulinõ piirkund Fennoskandian Vinnemaa ja Soomõ territooriumil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Kar'ala , vepsä ja soomõ kiil ommaq säädüse perrä "riikligult toeduq" keeleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kar'as' ülest, maadlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar'us ei tunnõ karja, a kari tund kar'usõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Kar'usit kaq viiäs laadulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kar'usõkõist lää otsma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Kar'usõkõnõ, pojakõnõ, koes sa hanikõsõ olõt pandnu?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Kar'usõ saiq mano, ai timä arq, et mis vanamiis miq kivi pääle tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar'üs: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kar'üs käü pimiga ümbre karä, kepp käehn ja laul: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kar'üs käü ümbre kar'ä, lövvä ei üttegi lammast puudus olõvat ja laul tuudsamma laulu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kar'üs pand' (pand' olear'k, pand' - pand' minevik) pää maha ja jääs magama, pini panõõi' ka häste tähele. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kar'üs tulõ perremehe manu küsümä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ka raamatit miildü Elfriedele väega lukõ, lugi joba 5–6aastadsõst pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
"Karaavyi, avidaq minno!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar`an näi tedä kavvõst mõtsa kaoman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Karas' jo maaha, mehele kepiga kudama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas' katla veere pääle ja kussi katlahe piimä, nigu lobisi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas' miilde mu Otto-nimeline lell, kiä oll' pia eloaig kuul'meistre ja kel olliq kygõ säändseq kunksiga ütlemiseq, nigu näütüsõs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Karas' mõrsja lavva takast vällä, haar'd' ümbre kaala kinniq, et soo om muq hingehoit'ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas' syss virgastõ havvast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas' timä muudku sälgä, päitseq päähä joq puutõlvagaq takast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas' üle aia, vipsahti õnnõ, vällä, nii läts ar' mõtsagi noilõ järge. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Karas' üle laua ja haar'd ümbre kaala kinni, et seo om mu kosilanõ ja seolõ ma lää. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Karas' üles, niq järve, lops! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karaserka pehmendäs ka rindu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Karas jäl' kahr vällä: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas nigu higosi kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas niq jäigi tõrva sisse tuu elläi ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas sälgä ja vaijo jäl' tõrva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas sälgä ja vaijo tõrva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas sälgä, nii vaijo tu kah tõrva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas sälgä oravakõnõ ja vaijoei tõrva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas sälgä, vaijo jäl' tõrva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Karas üles ja mõsk ar lumõga suu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Karas üles klymbatõh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ esi kaq maaha, koras’ kübäräq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ hahelõ sälgä, läts arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ hobõsõlõ sälgä ja haar’d’ tuu ola pääle kõ hanguga ja jalqki pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ kirstust vällä, kaes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ kuningatütär kirstust vällä, an’d’ tälle perildä pangiq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ maaha, võt’t kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ maaha, võt’t kängä külge, käng sinnäq jäigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’, niq jäi jal tuu kaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ pangist kao salvõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ sisse niq palli arqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ sälgä ja sõitma klaasi mäe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ süämest sääne must ku kikas vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ teendri vällä ja an’d’ kuningapojalõ ka piitsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ timä merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ tuli vällä, palli imä, palli tütär, palli maja puhtast kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ tuu ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ tuu kihv tälle pää sisse, nii oll valmis too veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ üle laua ja haard’ ümbre kaala kinni, et soo om mu kosilanõ ja soolõ ma lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ üles “Ma tiiä, koh sa olt, ma tiiä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ üles, hopõn kinni, lei jalga vasta maad, “Ptruuh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karas’ üles ja vommõ kuningatütrel iho kaq kuumast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karatas õks üle tulõ kaq, nigu kuul tulnu-us mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karbih kyik kuld hilgas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karbikõsõ' tuut'i mäele. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Karbi tõmbsi Wuudil mitu konksi sirgõs. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
«Kardohkal olõ-i vika, a kätte ei saa,» kaibas Muld. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kardohka ol’liq pantu ja kuivaq tin’dikalakõsõq surbudu sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kardoka luut põllumiis üles võtta 11. juuni ümbre ja müvvä pääliina kokkoostjilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kardokanurmõ om täl kokko viis hektärri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kardokat veeti prügümäele ja müüdi viiesendidse kilohinnaga, ku kümme senti oll’ kardoka kasvatamisõ umahind. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kardok lätt tsia nahka Orava valla Haan’kasõ külä kardokakasvataja Sulõ Aivari murõ om, et hää kardokasaak tsiakärsä ette es jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kardok om võetu, kapsta ja põrkna võtminõ käü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kardul pidiq numbriq vai nimeq pääl olõma, kuis konnõgi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Karel jäi liinaluast ilma, selle et oll’ unõhtanu uma kõrvaklapi sängü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Karel kõnõl’ luu, kuis üts kaaslanõ timä peräst jalaluu murdsõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Karel ütel’ mano, et ku iks nätäl aigu olõt sammu asju söönü, sis parõmb olõt veidükese näläne, ku võtat jälki konservi valla. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Karel ütel’ mano, et teenistüs võinu külh tsipa lühemb olla ja aig parõmbalõ är täüdetü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
"Karga-ai', kitsõkõnö, ma' sisse!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Karga-ai' ma' sisse, kost ni' ma' sisse karga!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kargaja Lembit ja muusõumi perräkaeja Raja Aili mäleti mõlõmba, et näide kotun panti nahk üleni tünnü pudru sisse. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Kargaja Lembit pruuvsõ kah algusõn kuuriussõ pääl roobitsa, a asi es edene kuikimuudu. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Karga jalq ruttu vällä, mullõ sälgä ja läämi ruttu pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kargama mingui sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kargas, kargas sääl, käsk tõist käskjalga joq, nigu ma käske siih ummi latsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kargisq kolmõkese sisse, köüdi vana Utra kinni piida külge ja kette vomma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kargsi maaha rattist ja velele es ütlegi midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kargsiq hobõsõq ja piniq üles, lätsiq, kohe ilm kan'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kari aeti kodu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Kari kadunud Sangaste IMÄKENE MEMMEKENE, kas ma karja kodu aja, kas om valmis vas’ka-juuki, lehmi-haina havvutedu? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kari kar'ust tund, a kar'us karja tunnõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Kari kar'ust tund, kar'us karja tunnõ-õi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Kari käve mõtsa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karilal kaap, Kiriläl küpär, Mikitäl midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Kari lasti vällä muro pääle, peeti ümbre palvit, hobesit viidi kerko mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Karilatsi muuseumin oll minevaasta kolm suidsusannapäivä, ku sann oll ka kütet ja sai sannan kävvü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Karilatsin umbõs 1927. aastakul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Kari läts kaara. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/11.html
Kari läts, nuuq olliq vaimuq, nuuq lätsiq vii sisse, puuhu ja päävä vasta, a kohki saa-as asõnd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karim Khan Zandi kalm om Širazi Parsi Muusõumin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Karim Khani tsitadell Vakili turu man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Karim-khaan - Iraani valitsõja 1760-1779, ku Širaz oll' pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Karim-khaani perrätulõjaq suta-s siski noid saavutuisi kaitsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kari muste juudi ninadege poissa tullu sinna. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Karina Täht (Osola Põhikuul) 43 p 4. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Karini minevä aasta ilmunun kunstitöie kataloogin om klaasiteosõ «Kaja» man timä hindä võrokeeline luulõtus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Karin tege tüüd üten Võro liina reklaamibüroon, kon omma hää trükmismassina. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kari om rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ka risti ma rinda ei pan?, kas tekke mis tahat." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Karistus om karts ja seod saat sis, ku määrüstigu vasta essüt,» tekk’ Oliver aúa selges. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Karistusõs käsk' nõid täl ääsäq sündünü latsõ hindä mano tuvvaq ja esä pidigi taad tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Karist’, et sina mitte aida ei tohi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kari süü kaldõh, esi mängi mäe pääl! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kari tund kar'st, kar's tunnõ-õi karja? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Kari tund kar'ust, a kar'us tunne-ei karja? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Kari tund är' kar'usõ, kar'us tunnõ-õi' karja? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=560
Karja aija-ai inne muid mõtsa, väüdätäs** õks tõistõ jäl'ge pit'i aija'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Karja ajaja kurvastus. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/12.html
Karja es lasõ, et kos tä soelõ syss saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karjala-Suumõ ja tuust seo himo külge naas’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Karjala Vabariik ( kar'ala keelen Karjalan tazavaldu , vepsä keelen Karjalan Tazovaldkund , soomõ keelen Karjalan tasavalta ) om hindävolinõ vabariik Vinnemaa võimu all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Karja lastas edimält mõtsa riide ja iispäävä ja kual pääväl kapst-Maarjapäiv oll, tuul pääväl kaq lastas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karjalauta aeti. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Karja mõtsa laskõh võetas ka kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karjane tahab koju Sangaste IMEKENE MEMMEKENE, kas ma karja kodo aja, kas ma kirjä kodo keerä, kas om valmis vaska-joogi, avvutedu lehmä-aina’, ärä tettü ärjä-söögi? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Karjase leivakott Sangaste LÕU, LÕU, KORU, KORU, lõhu, päivi, lõunaeida, koru, päivi, korgeeida! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Karjase põli! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/20-karjatsel-om-kuri-poli/
Karjase söök Rõngu EI MINA TOHI KODU MINNÄ, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo, kottun kurja perenaise, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo, vihatsema velle-naise, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Karjatnurmest, Tõrvast, Alalt ja Riidajest. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Karjus käü nuiaga vasta maad toksõn edesi-tagasi ja laul: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Karjus tulõ üles ja nakas lambit otsma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Karksi). http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Karksiq pojaq kaq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karl Suur oll' Pippin Lühkese poig ja Ludwig Vaga esä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Karl Suur (prantsusõ keelen Charlemagne , s'aksa keelen Karl der Große , ladina keelen Carolus Magnus ; 742 - 814) oll' Frangi riigi kuning aastagast 768. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Karl Thomas (1784-1858) ja Franz Xaver Wolfgang (1791-1844), kinkast sai kah viiesepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Karl V aol joud' Habsburgõ valitsõjasugu uma võimsusõ tippu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_V
Karl Vill (80 a) (RKM II 225, 591 (1) < Sangaste khk, Korijärve k, Kuritsa-Veski t – H. Tampere, 1967), tekst: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Karl V (1500–1558) oll' Habsburgõ suust S'aksa-Rooma riigi valitsõja 1519–1556, keisri alatõn 1530. aastagast, Aragóni ja Kastiilia (illatsõmba Hispaania ) kuning (Carlos I nime all) 1516–1556, S'aksa kuning 1519–1531, Itaalia ja Napoli kuning (Carlo IV), Burgundia hertsog (Charles II) (1506–1555) ja Austria ertshertsog, viimädse valitsõja aastagil 1519–1521. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_V
Karla Vinne keisri käest kirä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kira.htm
Karlal kaokõnõ, Kiriläl kübäräkene, a Miktäl vaesõl midägi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Karla man käve ka Heino opman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Karli piltest om oppajil plaanin tetä koolimajan näütüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Karma (Sanskriti keelen "tüü, tego") om tego, miä määräs ärq egä inemise järgmädse jaku ümbresünde ahilan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Karnilal Petserih, miä päivä tek’k, ööse sattõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnila lammõs' kirstu ja om täämbätse pääväni'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnila lammõs’ kirstu ja om täämbätse pääväniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnila ütel' kunigalõ, et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnila üt’el’ kunigalõ, et kas lupat üm’bre mastõra haost aida tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnilei sai jo mastõra jaolõ kui peremiis'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnilei sai jo mastõra jaolõ kui peremiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil haar'd pää üs'kä ja juus'k verst maad säält, koh na ol´li, Pet'serehe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Karnil haar’d pää üs’kä ja juus’k verst maad säält koh nä ol’liq, Pet’serehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil lammõs umma asõmõlõ, pan’d’ pää kõrvalõ ja ütel’, et inne mina ülest ei tulõ, ku nakkas mäevärgest veri juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil ol’l kümnes munk jo sääl oosõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil pan'ti klaas'kirstu sisse pühä Maar'a ker'kohe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Karnil pan’ti klaas’ kirstu sis’se Pühä-Maar’a kir’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil tek’k’ki pal’lo tüüd sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil tiidse, et tulõ ja valmist’ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnil võt’t pää, pan’d tal’drigu pääle ja lät’s mastõrahe tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karnõlal ol´le vanast veiga pal'lo tsiku ja tälle miildü veiga tsiku kaitsma kävvü'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõlalõ miildü veiga ella mõtsah ja selle ta elli Petsere uroh mõtsa seeh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõla tiidse, õt kunigas lupagi-i tälle ni´ pal´lo maad, õt saasi' ehitä' kerigu, ja selle läts sis Karnõla Riiga, koh ol´le kunigas sõah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõla tul'le jo' tii pääl vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõla tul'le ka tagasi ar' Petserehe ja las'k sis suurõ oosidsõ kerigu tetä'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõla tul'le üles ja kaie, õt timmä peteti ar', sis ta ütel': http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karnõla võt't sis uma pää maast ar' kätte ja läts sis, pää kässi vaihel, ar mastõra uusi ja hiidäs' sinna' magama, a esi' ütel: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Karolõ piitsaga lei: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karp om väega kavval kala – kutsutas «vete repän». http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Karp tul’l jal Pihkvast kuurmagaq, tul’l üle Taeluva oro ja tul’liq rüüli vasta, tahtsõ ar tappaq ja hobõst ar võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karsi pois`kõnõ naarsõ perve pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Karskusseltse kesktoimkunna päämihes sai Reimani Villem , kiä jäi karskusliikmisõ juhis 1917. aastaani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Karstiala ehk maa-alodsõ viivõrgu (vetevaotusõ) peräst kiildse keskkunnaministeerium är Nabala kivikaivandusõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
"Kartohkahauda pagosi är!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kartohkaq kaq om murõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kartoliviglal om pall'o harrõ ja noidõ otsan nupiq, et haro kartoli sisse es lännüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Kartol om kah peris illos, ku lätt vihmalõ, sis nakkas muidoki lehemädänik kimbutama, ku olõ-i tuu vasta pritsit. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kartulit noore kuuga es või, kui kuu olli kolme päivä vannu, sis jo või. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Karu Kadri pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Karu aanu kõrva kikki, vaadanu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Karu jälle tullu suure joosuge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Karula : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Karula Rahvuspargist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/veeb.htm
Karula kaart yten vana-ao juttõga Kaet Internetist maakaarti, klõpsat vällä valit kotussõ pääle, ette tulõ seo paiga pilt ja vana-ao jutt sama paiga kotsilõ – säänest esierälist kaarti pandas kokko Karula rahvuspargi kotsilõ, kirotas Uma Lehes Harju Ülle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Karula kandi keelest. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Karula kihlkund , 1887/9.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Karula kihlkund parhillaidsi piirega. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Karula kihlkunnan Peräjärvel om sündünü Liimetsa Heino . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasvatustiid%C3%BCs
Karula luuduskeskusõn Ähijärvel. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Karulan koguti perimyst ka 2002. aastagal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Karulan 10 000 kuusõ istutamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Karulan oli kallaspoole’. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Karulan oli kallaspoolõ'. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/32.html
Karulan saa suursärki tetä Karulan naas’ pääle võrokõisi suursärgi tegemise oppus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Karulan saa teedä põlitsist sortõst ja tõugõst 14. urbõkuu pääväl kell 10–17 kõnõldas Karula rahvuspargi keskusõn Ähijärvel põlitsist eläjätõugõst ja kasvusortõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Karula rahvalaulõ CD «Siug sündü söödüle», Raadio Üü-ülikooli helüraamadu, Kanepi kihlkunna sugupuiõ näütüs, aokiri «Peko Helü», Kauksi Ülle raamat «Kuus tükkü», kaemisõs om välän vannu piltõ Valgjärve kandist jt. 22 Raadiokullõmistükü «Ahi» (J. Kylätasku) kullõminõ, kõnõlõsõ näütlejä (Metsuri Marje, Kukumäe Arvo jt). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Karula rahvuspargi keskustõ tull’ edimädsele opipääväle (18.04.) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Karula rahvuspargist. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Karula savvusannast Võromaa inemiisi mälehtyse savvusannast: kuis sääl käyti, midä kõnõldi, midä pääle mõskmisõ viil tetti ja miä viil sannast meelen om. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Karula vallan vai Kaagjärve side tsõõrin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Kar(us)s and viil umma leibä lehmile, mis karast kodo tõi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
“Karust lää otsma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar(u)st valõtas, sis saa virk, joud hummogolt üles tulla'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Karusõpäiv. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Karu viil röögatanu ja valmis. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Karuze tänitäse hirmsa kõvastõ ja tä võtt säält lamba kinni ja süü lamba ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Karva' all, karva' pääl, Issänd hoia mulku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Karva' all, karva' pääl, Jummal hoidku mulgukõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Karva all, karva pääl, Issand kaitsõ mulku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Karva juur sais üten pikligun torosarnatsõn kotikõsõn naha sisen ja saa timä läbi umma toito, esiqeräligult karva ido läbi, miä kotikõsõ põh'an ehk perän löüdäs ja karvasibula sisse küünüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Karvakilost mastas 800-900 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Karvanõ jummal keresse pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Karvanõ, väits käeh, oll tulnu mano ja ütelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Karva perrä või hobõsit jakaq niimuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Karv om midägi, miä kasus vällä imetäjide nahast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Kar´as iks kirstu kaasõ pääle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/2.html
Kar´o sõrol sõiratõlli! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Kar´usõq õks, õllõlõllõõ, oll´ väsünügi, õllõlõllõõ. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Karüs nakkas lambid hõikma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Karüstõ kõrv juurõst pöetäs hiusit, võetas kõo tuuhi, noidaga sautõtas, ku määne elläj soe käest ärr võetas, noid soe purtusi haavo, tuo avitas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Karüsõ tohe ei eläjäle kooritu vitsaga lüvvä, ei ka tuo vitsaga, miä ieskäsi um laasit 8ossõ tüvõ poolõ tõmmalõh, nigu mant lahkas.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kar’ah käümine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’amaa oll ka osalt Tuulova küläga üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’anaane kai, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’anaase käest küüsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’asaisatus sai läbi, naksi eläjä tük’mä süümä, las’ti kari süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’atamisõ kottalõ arvssi mehe, et piirangu, kon või olla õnnõ üts eläjäühik, tõisi sõnnuga üts lehm hektäri kottalõ, omma iks üle pingutõdu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Kar’ats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’atsiq ommaq kadaja suku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’ats om vihhas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’i ol’l suur’: kolküm’end tallo, suurõmbil ol’l nel’li lehmä, vähämbil kat’s-kolq, üt’eliidsi ka ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’(u)ss hiit’ muna üle pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kar’ust lää otsma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’usõ juhadi arq, et timä taahha orgo lät’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’usõ ol’liq pin’nega tsuitanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kar’usõ üteh paigah tii veereh maailmatu suurõ kar’aga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas Antslan om põnnõv ellä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Kas Eestin om kats’ kultuuri? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Kas Eeval umma´ saapa? http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kas Eeva saapa läävä sullõ jalga?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kas Jumalal latsi kaq om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas Koorastõ külä eläs? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kas Koorastõn avitõdas ütstõist pall’o? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kas Laari Mart om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kas Mikul’ lätt noq syss vargilõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas Moisekatsi Elohelü kõrraldamisõ man kah olõt? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kas Mooste päält hääd maa-söögikraami om saia? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«Kas Märt om pääst ull’ vai: om topnu ahju roovikit, kõik otsa omma välän!»,» sellet’ Maie. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
"[Kas] Olõ ma su livvast vai lavvast söönu, et sa mu mehe är söödit!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Kas PRIAga majandaminõ om keerolinõ? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
“Kas Platona tsiga tsungsõ Ivani kartuliq arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas Pärni om Vana Võromaa kõgõ vanõmb miis, tuud lupa-i isikuandmidõ kaitsõ säädüs kah’os üteldä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kas Räpinä kandi inemine om kuigi tõistmuudu ku muu Eesti vai maailma inemine? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Kas Sa tulõt, nigu toonaq? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kas Sul om parhillaki tan kotus, kohe küllä minnä? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kas Sul om uma podcast vai võrgoraadiosaadõq? https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Kas Urvastõn tasus ellä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Kas Võro- ja Setomaal om maatõugu eläjit? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Kas Võromaal käü rendimaa pääle võitlus? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kas Võromaal om tüü- vai tüüjõu puudus? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kas 20 aasta peräst elät ka siin? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
9.30 – Kasagu Enn. labatiidüs ja libavastutus. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
1954 - Kasagu Enn - tiidüsfilosoof, inneskine Võro Instituudi direktri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/24._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
-“Kas aig jo väl’lä min’näq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasaku Enn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kasaku Enn: tiidüs ei seledä üttegi tähtsät asja! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kas annate luba täl tulla? http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kasaritsah, Räpo külä all, suurõtii veereh oll vanast järv, a' nüüd ei olõ tedä inamp. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Kasaritsa miis’ kynõl’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Kasaritsa miis’ kõnõl’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Kasastan , ammõtlidsõlt Kasastani Vabariik , om riik Kesk- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasastan
Kasastani pääliin om Astana . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasastan
- Ka see j?rv andvat rohkeste kallu, ja om muido ka ?ige h?? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kas eesti hopõn om olõmisõ poolõst kah eestläne, nigu kõnõldas? http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Kas egäüts saa ettevõtjas naada? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ka seokõrd saava pidolõ laulma tulla’ naasõ ja mehe, kiä parla kongi koorin ei laula’, a tahtva’ Umal Pidol naisi- vai miihikoorilaulõ laulda. http://blogs.station.ee/channel/24768
"Kas es ole nii?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
«Kas esä om kah seto?» «Om jah!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Ka setokõisi ülembsootśka Hõrna Aare näge parhillatsidõ latsi päält kaiõn, et um tulõman ütś põlv ` , kiä taht ja ka mõist uma kotussõ vaimu edesi kandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Kas euroliidu abirahha olõt äri edendämises küsünü? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kas haanimehe piipu olõti pruuvnu tetä? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas hindäl poigõ om? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas hindä seen kõrda luvva om maal lihtsämb? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kas hirm oll’ ? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kas hoitmist om parhilladsõn ilman veidü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Kas hät’i ilmah puudus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas hää oppus paistus ka olümpiaatõ tulõmuisist vällä? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
"Kasi hott mu lehmä säläst!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ka siin olevat keriku kell j?rven mis veel parhillagi mone tuulitse ilmaga kumisevat ja helisevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kas iks maamehe olõti? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
"Kasi lehmi nüsmä 37 , sino tühä peräst piä ma är kuulma!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kas imä mõistus ja nõu naas kostki tütrele vahtset hameht umblema vai mitte, ei jutusta rahvasuu enämb. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kas imä no sõs kua manu neid mõskma lät's. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kas inemesel om luutust ? http://mulje.ee/unitsiga
Kas inemesel om luutust ?, Ei olõ joht, vai sõski om ? http://mulje.ee/unitsiga
Kas inemesel om nigu olnu tõist võimalust.. http://mulje.ee/unitsiga
Kas inemise hiitü tuust är kah? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kas inne vai pääle jaanipäivä (tan om mõtõld vana kallendri perrä jaanipäivä, miä om prõlla 07. hainakuud). http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
“Kas inämb kingaqki ei?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka sis Petserih saa-as t??s?st in?p muido ki? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ka sis läts imä tarõ mano, löüse siält ainult üte muna, mis ta kanalõ pessä luotõs oll jätnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ka sis saap nuur ilmakodanik siutõbe, mis timä väikeisi silmäkeisi pahelde pöörap, keeleotsakest vällä toukap nink suurembas saijeh ka latse pääd väristäp ja vaputap. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ka siält sai vanalõ Undolõ jal’ ala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kas ja kuis tuujaos Euroopa Liidu määrüst muuta saa. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Kas jumalast vai kotost üteh antu, tuud ma ei olõ analüüsnü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas jutusit mõistat aia? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas jätät uma moodu maaha?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas jõud väiku rahvas suurõn maailma kultuurikatlan läbikiitmisele vasta panda? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Kas ka kaema tulõt Saq? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kas kik mulgi om Mogri Märdi? http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Kas kisk? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Kas kolqsada inämb vai kolq synna inämb?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas kolqsada ruublit inämb vai kolq synna inämb?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas kooli kõrvalt tüül käümise ärkiildjä iks periselt tiidse, midä nimä suurõmbast perrest vai ohkumba rahakotiga noorilõ tegevä? http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Kas kopraga om hädä? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kas kunagi kodo Võromaalõ tagasi tulõt? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kas kundõ ütlese esi, midä tahtva, vai laskva tetä, kuis hääs arvat? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kas kunst om lihtsäle hobi? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Kas kutsutas pall’o mängmä? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
"Kas känksepp kotun om?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Kas känksepp om kotun?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kas kõik edimädseq ommaq? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kaskõ ni kaskõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Kas külmäs kah lätt? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kas külä jääs tühäs? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kas latsiga kõnõldas kotoh võro kiilt? http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Kas latsi sunnitas laulma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Kas lats lask sull inäp maada? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kas leuad on jääs? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=547&L2=7&L3=1&L4=0
Kas loeti Umma Lehte ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
«Kas lupat ümbre mastõra haost aida tetä.» Mis taa ümbre mastõra kivist müür om, timä kõik taa tek'k. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kas maapõhi om alalõ? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kas ma karja kodo aja? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/16.html
Kas ma no jõua naid mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ma noq jõua neid mustas mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas ma noq nooq jõua arq mõskõ valgõst!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ma olõ nii illos', ku soo lill, syss tä kolq päivä tulõi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas maq jõvvai syss sõta ravidaq vai katta, a maq võta ta, kellel saavaq sääntseq latsõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas maq nakka noq sinno ütte! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas massinit jõvvat sändsit osta, nigu vaia lätt? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kas ma sullõ sis ütle-es, et näüdäkui naasele oherdi mulku ja ülgui tuust midägi, kost sa ta saabu olt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kas ma sullõ ütle-es, et ta om valu silmävesi, et puttui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ma syss säitse nädälit arq magasi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kas ma tuud tiiä, loe esi üle!» Suurõmba ja väikumba, egäsugumadsõ eläjä ja pupi saava sohva pääle lakja säetüs: umbõs 100 tükkü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kas ma tuud ära jõua usku? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/varjatudvana.html
Kas ma tuud ärä jõua usku! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Kas ma võta vaesõ öösest, ku mul ommaq kyik rikkaq sugulasõq, uhkõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas medägi ärä ka vei?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Kas meeleh olõi, ku ma olli tõõsõ põllu pääle pääväst tüühü lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas meid siiäq oodõti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/24.html
Kas midägi võru keelen ka tahassit mängi? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
“Kas midä löüse kaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas mi kooli omma kehvä vai om tuu asi moodun? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Kas mi nakka sinno pilkama? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas mina mõista üteldä, ta iks om tubli miis küll." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kas mina mõõtmist tiiä! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Kas mina tiiä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kas mine' vihalda sanna vai rahalda kõrtsi. http://www.setomaa.ee/
Kas minnä ülikuuli vai kõrraga ammõtit opma? http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
“Kas miq noq jõvva ostaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas miq syss tiiä, kohe huur aelõma läts!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas mitte jüvä, rüä vägi, es anna nii pall’o joudu? http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
"Kas mu esä om nii vaesõst jäänüq, et olõi inämb mullõ midä süvvä andaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas mu kaala pääle, vai hindä kaala pääle? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas mul iks keerdäq kitskuma?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/34.html
"Kas mulle ka või saia, mul silmä haigõ?" http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
"Kas mulle kängä umbleb?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
“Kas mullõ midä kosti saadõta-as?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas mängit ütsindä kah, midä ja kuis? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kas mõistat pal’lo kynõldaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas mõnõ latsõ mõistva puutüüd parõmbahe ku tõsõ? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas naid jõud no kiä mõskõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas naäit, ku nakas mineme. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Ka s?ndse lihava, rasvam?e, vatt, nuo omma tiiskus? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kas nii saavaq kuningatütreq otsitus? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas nii saja aos linnasse saava, ku kütust rakoh magama heität? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kas niisugutsit armetuid viil pallu piässi olema? http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
- Kas no hääq kes’väq ei olõq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas noid suuri remondituid koolimajju viil kavva pruugitas, tuu om peris kahtlanõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Kas no omma mõttõ otsan? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kas noq kuningal kotoh saa elläq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas noq kõrvust vai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas noq ommaq kyik viina saanuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas noq taloinemise nii? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas nuu inemise tahtva sukka ka juttu aia? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kas nuuri tütrige jaos omma kuumõmba pilli- vai bemmimehe? http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
“Kas näi kedä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas näi kedägi?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kas näütlemine om rassõmb ku pillimäng? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Kas nüüd olõmi vastaossuisist vallalõ? http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kas oll’ rassõ tühä kotussõ päält pääle naada? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kas olnu müümise man api, ku kuun messile minnä, infokataloog tetä… http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kas olt hindä poolõ kisknuq jaq tõist tiuganuq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas olt joq valmis?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas olt paastu aigu piimä söönüq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas olt pal’lo kuulnuq, pal’lo nännüq, mõistat pal’lo kynõldaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas olt pal’lo käünü, pal’lo kuulnuq, mõistat pal’lo kynõldaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas olt pal’lo käünüq ja pal’lo kuulnuq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas olt pal’lo käünüq, pal’lo kuulnuq, mõistat pal’lo kynõldaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas olt tsigandile midä andnuq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas olt vaihavainlanõ lellegiq vasta? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas olõ Paaba Karaleevits?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas olõi meeleh, ku sa lätsi sõtta, kuis ma olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas olõt läbilüüjä inemine? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Kas olõt midägi kirutanu, poiss’? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Kas olõt minka kokko putnu, midä saa-i tiidüsega seletä? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
"Kas olõt sa' no' rammu lännü?" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Kas olõt sa no' jo' rammu lännü?" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kas olõt tuud tüüd opnu? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kas olõt uma elo köütnü kodokotussõga? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Kas olõt vaimõ vällä kutsnu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kas ol’l Mihkal Mihhalavitsil tütär ja loonatark? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas om asi tuuh, et tah om noid asjaajajit vähä vai tuuh, et kohki korgõmbah arvatas, et sjooh kandih olõki-i midägi säänset, mitä kaitsta? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kas om ka kirjändites „suht“ seeh vai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
“Kas om kellel viil kedä kodo jäänü?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas om kõik iks nii kui ülti?(Vakanaised laulavad). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/7.html
Kas omma naabri lännü valda ütlemä vai näet-kuulõt esi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
“Kas ommaq kellel salapatuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas om olnu ka häti tuu väega muudsa huunõga: katlamaja vilä päält, pääväpaneeli jne? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kas om saaj saapil?(Peigmehele minnakse vasta.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/12.html
"Kas om see su emä?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kas om sis sul kik äigus käen? http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Kas om säänest, kes arq vii muq vällä, kes hyngu pite lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas om tiidä, et mitä kõikõ tah om? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
"Kas om viil pallü?" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kas om võimalik arenda võro kiilt, et egä maanuka umaperäline pruuk alalõ püsüs? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kas om võimalik arõnda võro kiilt, kon egä maanuka umaperäne pruuk alalõ püsüs? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
"Kas om võimalik naid kolmõ tükükeist arq võtta?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka sotsiaaltüütäjä tiidvä, et vanainemise tahtva iks perämädse aoni uman koton ellä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kas pall’o küstäs, mille sa är maalõ tullit, ku hariligult tetäs vastapite? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kas panõt rahvaloendusõl kirja, et mõistat võro kiilt? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kas parhillaq, tah Setomaal elleh, ommaq sullõ nuuq piiriq tundaq? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kaspar umma näütemängu saamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kaspar ütel ` , et täl olõ-õi vaiht, kas mängi eesti vai võro keeli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
"Kas perremiis om ka rikas?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kaspia mere veeren om lämmind parasjago (0-29 kraati) ja satas kah küländ pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
"Kas pia tulõva' jo'?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
"Kas pinne kah um?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kas piät hinnäst maatütrigus? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Kas piät häötämä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/index.htm
Kas piät luku ka vana Võromaa muusikidõ loomingust? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kas piät sys ostma poodist kallist süüki, ku kardokaq, põrknaq, sipul, mar`aq-ubinaq umast kooliaiast võtta ommaq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kas poig om kotoh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas poisi omma inne puutüütunni tüüriistu kätte võtnu? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas poiskõsõ saava kõgõst arvo? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Kas pähn es olnu parõmb?» küsü ma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
“Kas pästät mu nyna vallalõ, ma tuu su hingekir’äq vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas põllumaad om nii pall’o, ku vaia lätt? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kas põllumajandustehniga pääle võisi nuuri rohkõmb vällä opada? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kas püvvät ka hinnäst näide muudu rõivilõ pandaq vai üllen pitäq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kas riik saanu midägi maaelo hääs är tetä? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kas romaani vai näütemängu kirotamist olõt pruuvnu? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kass. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Kass' moogat', et tä usu-ui tedä, ja võhl sõs näüdäs' ette: kõgõpäält tekk' hindä lõvis (miä kassi väega hirmut') ja sõs viil mõnõs suurõs eläjäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Kass' vilbas' sõs tükk maad tõlla iin ja käsk' tii veeren haina tennül talorahval kuninga küsümise pääle üteldäq, et neoq maaq ommaq markii de Karabaa umaq, vai muido tsäbähäs kass' nääq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Kass' ütel', et mõnõs väikeses eläjäkeses tä joht muutudaq saa-ai, ja võhl sõs muut' hindä hiires . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Kass ( Felis catus ) om kodoelläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
"Kas sa' mõistat laulta ka?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Kas saa hüä ja kas kõlbas' saapist51?" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Kas saa joq viländ?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas saak om salvõn? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kas saami säändse kiräga silti nätä laadu pääl inne vahtsõt Umma Pito? http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Kas sa andis annat kikille ommile wajnlaisille Su\:ddame pohjast ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ots&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Kas saa pliine noq, vai ei! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa arwat sedda Ewangeliummi Öppetust, kumma sees sa nühd ollet öppetut, puchtax nink önsateggewax, kumma Jummal Armust meile on omma pühha Sanna sees täda andnut ja kulotanut? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Kas saat inämb tagasi, vai saaqki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas saat joq rehele!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas saat mõtsa!" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kas saava' no' jo' valmi'? http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kas sa ei mäletä tuud aigu, ku sa mullõ väidsega leibä annit? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kas sa kah tiijät, kost ma kosinu olõ, kost sa peri olt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Kas sa ka olõt umalõ perrele kuust ehitenü [kuuske ehtinud] talsipühis?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kas sa keele otsah palke kannad? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=547&L2=7&L3=1&L4=0
Kas sa, kurrat`, ei tiiäq, kiä ma olõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kas sa kynõlat ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kas sa lövvä-äs midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa mu hätä näi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas sa mu naist näie?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa muud ei olõgi tennü, kui pühapäävä liinah käünü? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Kas sa mälehtäi, ku maq rikkalõ mehele kuhja lõi, mul ol’l perämäne viglatäüs pandaq, saq lätsiq arq alla.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa määnestki tüüd kah tiit vai olõt kiränik? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
«Kas sa mõtlõt kolm tunni niimuudu sõita?»» http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
“Kas sa naist ust?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas sanna küti?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
“Kas sa no võtat käsildä hindäle naasest!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa näe-es ku verevä hammõga poiskõnõ õkva tast samast läts vette, nigu soetõlvaq kyik kaardu kaldu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas sa näet, sööva ku' tüümehe!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kas sa nägit minu velle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kas sa olt Jumalat nännü? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa olõtki Haavaoksa konkurssi kokkukutsjast vai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kas sa olõt siiä Räestulõ no tagasi tulnu? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kas sa olõt uhkõ, et olõt võrokõnõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Kas sa popkat mängi mõistat? http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kas saq mõistat võro kiilt kõnõldaq ja sullõ miildüs latsiga toimõndaq? http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
“Kas sa seiq arq kitsõl paari poigõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas sa tahade seole mehele naises minnä?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Kas sa tahat Paaba Karaleevitsit nätä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas sa tahat mu essä nätä ja immä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa tahat mölderita? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
Kas sa tahat sääntsehe paike, ku sa olli eelä üüse, vai sa tahat tõistõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sa tahhat Jummala Armo lebbi truist ja puchtast Süddamest se wastowöetut Öppetusse nink Usso sees keike omma Ello Ajal kindlast jäda nink sesamma sees iggapähw kaswada ja Jummala puchta Sanna päle ussin olla? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Kas sa tahhat sesinnase Usso Tunnistusse päle ristitut saa? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Kas sa tunnõt, et olõt maamiis? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kas sa ussut Jummala se Issa, Poja nink pühha Waimo sisse? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
“Kas seiq ka?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas seto kiil om üteline, või om seo man säändsit sammu häti tähele panda? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Kas sigaduisi tetäs pall`o vai vähä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
"Kas siist ütte meest mööda läts, vankriga, immis ütsä [üheksa] põrsaga rattil?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kassi keele otsan um tõbi, pini keele otsan um rohi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kass iks mullõ lavva katt´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/29.html
Kassikäpast kaskakõsõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
«Kassikõnõ ja kikkakõnõ» ja «Rebäne üümajal». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Kassikõnõ kuuld, juusk takah, and rebäsele kõrva pääle, võtt uma kikkakõsõ käest ni tõije kodo tagasi, pand orrõ pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kassikõnõ kuuld, läts takah minemä, saije järge, leije rebäsele kõrva pääle, võtt kikka käest, tõije kodo, pand orrõ pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kassikõnõ kuulõ-õs, ni repän veije arki13 kikkakõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kassikõnõ kõrval, pini kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kassikõnõ nävvahtas, pinikene haugahtas, lask silmäq vallalõ - kullanõ hopõn süü kesvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kassikõnõ nävvähtas, pinikene haugahtas - hõpõ täkk süü kesvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kassikõnõ nävväht’ ja pinikene haugaht’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kassi küüdse ja käpä olliva kui kinni tinotedo, nii et neid säält mant kuigi viisi maha võtta es saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Kas sina ei tiijä, kost vett saasi?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kas sina tahat kangõrullõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
Kas sina tahat mölderelle? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
Kas sinno ei olõ viil külätiatrihe meelütet? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
"Kas sinä sedä tegide, et laiv vallale saije?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kassipojaq tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sis Eesti om ka politseiriik? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Kassi tiinüs kest keskmädselt 62 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Kass kaevus Sangaste LÄTSIN MINA MÕTSA HOMMIGULT, hommigult ja õdangult, pühapäivä hommungult, äripäivä õdangult. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kass krymõ küüstegaq naase sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kass kyik pääväkene magasi, selle olõiq lämmind süüki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kass läts. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/84.html
Kass lätt kõ tammõ ja maaha peerskeles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kass lõigas' kyik rotiq maahha jaq pan'd' riita, nigu hao ümbre timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kass lõppi ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kass om kaq väega vikur’ elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas soo kaq olõi teil?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas soo olõi õigõ?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas stress om haigus? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Kas su arvatõh om ka sõs tuu kolm aastakat bakalaureuse opõt ulltamine? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Kas sul enamb vanembat t?tard ei ole?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kas sul hainu vai kaaru ei olõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sul ka pää lüvvä arq otsast? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sullõ om taa talovärk sõs süämelähkul vai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Kas sul medägi rauda ei olõ!" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
«Kas sul midägi asja ka oll'?» Imä ütel': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Kas sul midä puudus om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sul om huvvi tetä ka mõni võrokiilne laul? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kas sul om kattõ ris’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas sul om küll suur kari kah?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kas sul om paper vallast, et mi piat siin tüütama? http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
“Kas sul om säidsend tütärt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas sul om sääne vanaesä, kiä hyngu pääl lätt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas sul soo lats karja andaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sul suu kinni ummõld om? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=547&L2=7&L3=1&L4=0
Kas sul sääl mõtsa kaq om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sul sõsarõ' ka' lauli' või? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"Kas sul um meelen kah Värdi pruudi lugu?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kassu oll’ ka võro keele tunnist koolin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
"Kas susi karän käve?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Kassuubi keelele umaette keele staatusõ saaminõ om olnuq tähtsä kassuubõ rahva hindätiidmisele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
Kassuubi keelel om uma kiräkiil ja kiräviis, miä om poola keelest tõistõ mitmõ tähemärgi võrra (nt ã ja ë ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
Kassuubi kiil ( kaszëbsczi jãzëk ) om õdaguslaavi kiili hulka kuuluv Poola põlinõ piirkundlinõ kiil, midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Pomorze piirkunnan eläväq kassuubiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
Kassuubi kiilt om peet ka poola keele murdõs vai murdõrühmäs, a täämbätsel pääväl om taa tunnistõt ütes Poola piirkundligus keeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
Kas syss Sergah arstõ olõi, et siiäq tult! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sändsit kundõsit om kah, kiä ei taha är massa? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kas sääl syss tul’liq tütriguq vasta, a tüt’rikka tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas sääntse olliq sul?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas sünnütüsel kuuli är vai? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Kas taa oll peris sündünü lugu, vai kost sa sjoo vällä tõmpsit ? http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Kas taa om määnegi fenomen? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Kas tahassit elon viil sääntsit saatit tetä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Kas tahat maalõ vai liina elämä jäiä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Kas tahat nätä: seo miis jääs ello! http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
«Kas tahat siski kuuli minnä?» küsü timä käest, et kõnõlust kergembä teema pääle juhti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kas tahtnu ka Võromaa suurõnsärgin hinnäst näüdädä? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
"Kas taiva kortus om kõrgõmb vai maa süvütüs?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas taivas om korge? http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kas talo om kinkalegi edesi perändä? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kas tal rahha om kah? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kas ta määne kunstlik om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas ta määne töö om sul?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ta om puhas, tuu kotus sääne, ku tä ei tahaq linnu sisse pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas taplõma nakka, vai lepmä nakka?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas taplõma vai lepmä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ta seda tegi, om teedmädä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kas teid kiäki tugõ kah vai käü kõik uma rahakoti päält? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Kas teil om kah plaan nelä aasta peräst Riigikokko kandidiiri? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
“Kas teist saa mu pojalõ naases?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kas tekk müvvä ja mis ta mass?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kas te tääde kah, kun me üüse mängsime? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
“Kas tiiät, määne tuu susi oll?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas tiiät määntsit jutusit ilma värgist?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ti meelest tulnu paigapääline elo ja valitsõminõ üle kaia ja sääl midägi muuta? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
"Kas ti mu hobõst näiq?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Kas ti mälehtät, kuis Ool’a toona maaselitsa kirmasõlt kodo tull’? http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Kas timäl tuu om käeh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ti näe-es, ku valgõ miis läve man saisõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ti näiti, kuis Saue Eveli ikk’, ku viiest märgist neli müüdä läts’, võitja käest tsõõriga päähä sai ja raa päält är kutsuti? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Kas tsiko kasvataminõ tasus är? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kas tule viil Masingu-usk? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Kas tulõ miilde myni nall`akas lugu tuu ammõti aost? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Kas tulõ vasta näio ese, kallus vasta näio kandja?(Peigmehe kaasikud kaasitavad sisse sõites vankri päält.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/16.html
Kas tulõ viiä ministri karmanihe 100 000 eurot? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
"Kas tunnõt, kes nuuq ummaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kas tunnõt sedä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tuu Henning eläs viil? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kas tuu and tunda kah, et katõssa kuud es saa lõõtsa mängi? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kas tuu asi om sullõ selges saanu? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kas tuud es saanu kipõmbalõ tetä vai taotlusõ varramba vasta võtta, et põllumiis saanu keväjäs massina põllu pääle? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kas tuu jutt piät paika, õt latsõ mõista-ai kõnõlda? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kas tuu ka õigõ om, olõ-iq teedäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kas tuu lugõ, et omma hää massina? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kas tuu, miä tulõ Jõksist vai tuu, miä Koorastõ järvist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
"Kas tuu määne vüülmöldri om, kiä pessä sai?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kas tuu oll’ Eestih nii häste selges opitu? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kas tuu olõi patt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tuu om hää, ku mäe sisse mulk lahotas, massinidõga jõrratas, kõmistõdas ja vett tsolgitas – ei tiiä... http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Kas tuu om noq mõtõlda, et tuhkõ seest jõvvat arq mõõdi sorrõ kor’ata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tuu om põnnõv tüü? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kas tuu om võimlaik, õt ku latsiaia latsõga seto vai võrokeeleh kõnõlõt, sõs tä lät kooli ja täl om rassõ kirä kiilt oppi`? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kas tuu om õkvalt märk, a sääne ummamuudu tunnõ tull’ hinge… http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kas tuus om tulnu kõvastõ vaiva nätä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
«Kas tuu säälpuul om sys katõlok vai?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Kas tuu teletorni-asi om kõgõ hirmsamb juhtuminõ elon? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kas tuu tulõ näütemänge kirotamisõl kasus vai kah’os? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kas tuu tulõ odavamb, tä es ütle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Kas tuu um joba vahtsõnõ millennium vai aastagasada? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Kas tuu või mullõ saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tuu õigõ om vai, tuud ei tiiäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kas tä esiki tiid`, mia tä ütel`… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Kas tä kodo tuu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tä mul umõhtõ vii tuu kaq arq nyna alt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tä sis piät raha tagasi masma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Kas tä-s kuulõ vai es saa arvu, a ütel’, et ütelge tähtiviisi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
“Kas tõi kängi sääntsit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kastõ minu kaala lõikaja, kastõ minu ärä andija. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kastõte nii, et üts käsi tsusate kohetusõ sisse, tõõnõ tõmmate vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kastõti nii seest kui vällästpuult kõiki ja kõkkõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kas tütril midägi perrä kaq om jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas tütril om huvvi puutüü vasta? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kas tüü man om ka esieräliidsi juhtumiisi ette tulnu? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kasuesäl olõõs maia sääl Mokril. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasuesäl om Taivaskuan maja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Kasuesä ol’l Mokrast, tuul ol’l sääl uma hin’ge jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasuimä värvse Pärnäti kats säksa mundrit mustas ja nii tä läts’. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Kasujal kuul lei' na' ussi'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kasulik kotus: http://www.seto.ee/Jarvelilli-Rein.html
Kas uma hinge alastõ kiskmine om rassõ? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kasunu oksa ja puha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kasunuq om tä Saarlasõ külän Palu talon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kasupoig kül om. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kasus pääle nuuri kiränikke ja tegijit. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Kasus tulõ: http://www.lingua.ee/vr/meist/pakumiq-tuud/
Kasutagõ hää asi är! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kira.htm
- Kasuva paisi vasta pandas tarõ läve alt jalgalatsõ muta pääle, tuo võtt tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kasvadiq tuu pojakõsõ suurõmbast arq, niq kooli arqki esiq tuu vana syjamiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas vahtsit häid mängjit om pääle kasuman? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Kas vahtsõnõ luud pühk´ häste? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
Kasvai koogiga meelütä, õks ei taha. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kas vaikus avitas? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kasvai mi väiku Eestimaa pääl om pia egä kant esisugumanõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Kasvai pala leibä ja kann’ tšaid – ilma minemä lastas. http://taarkatare.com/avaleht/
«Kas vai pääväst, ku tuu jäl vällä tulõ!» kitt tä ja kaes kodoaknõst vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Kas vaist sul esi aigu om? http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kasvai tuud oll’ väegä huvitav kaia, määnest pudi ärvisadust kraamist tetä saa ja mis tuust edesi saa. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Kas vanõmbaq kah latsiga mängväq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kas vasta kah kõnõlõsõ? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kasvat' ja hoit' umma last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvatus asjata Kambja/Võnnu EMÄKENE MEMMEKENE, isakene taadikene – oles sa unen teadnu, magatenna mõistatanu, et must sündis süüline, kasvis kahju arvuline. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kasvatus asjata Otepää EMÄKENE ENNEKENE, mis said minu hoidemaiste, kaidsaid mino kandemaiste? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kasvatus asjata Sangaste MIS SAI ÜVVÄ MU IMELE, kua kasu kandijalle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kasvatustiidüs vai pedagoogiga om tiidüs oppamisõst ja opmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasvatustiid%C3%BCs
Kasvat’ kolmõ aastaga vannust arq, syss pan’d mastõrahe elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvat’oina suurõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvat’ pojakõsõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvat’ umaq latsõq üles, ni kasvat’ vyyra latsõ kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi Kaarli, Hageri ja Ohupere mõisin, oppõ Rakvere köstre Gööki algkoolin 1815-1817, kreiskoolin 1817-1818, Tallinna kreiskoolin 1819-1820, kaupmehe opilanõ Tallinnan 1818-1819. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
"Kas viil om midä ütlemist?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi jo kolq aastakka vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi joq tütrigukõnõ otsaniq suurõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi jo suurõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi kahar´ kõokene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kasvi mõts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas vinläisiga ärri aia ei pelgä? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kasvi poig suurõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi põllu pääl hüä rügä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasviq muidõ maiõ seeh puiõ otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasviq pojaq suurõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasviq suurõq kõdraq ualõ, nigu ossa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi sinnäq väegaq suur mõts pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvisto om väega rikas - piaaigo 1000 sorti suunkasvõ, naist hulga harvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Kasvi suurõmbas säälsamah niq ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi tä suurõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi tütrikukõnõ suurõmbas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi tütrikust tiiviirde kõokõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi ulli-illos’ puu, kolmõharoline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvi väega ilosast, niq kuningas võt’t, niq las’k kerigu pingi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvolihte om küländ pall'o: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Kasvol om pikk oosikanõ häitsmevars ja jämme pikk juur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Kasv om hää süüt kasvosüüjäle eläjäle ja mutiguq saavaq võismõlillelt hulga nektärit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Kasvoq ehk kasvistu om määntselegi kotussõlõ umanõ kasvoliikõ kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasvoq
Kasvu edendäse' takjajuurõ'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Kasvuhuunõst saat makõ mar’a kül huulmada ilmast kätte. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Kasvukaitsõpritsi pääle tulõ mõtõlda ja traktoriilõ GPS-süstem pääle panda – tuu tege tüüd kipõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kasvu kibõhusõ poolõst om tä edimäne riik maailman Hiina iin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kasv vai luum om peristuumnõ elolinõ , miä tuut umalõ elämises tarviliidsi orgaaniliidsi ollussit anorgaanilidsist ollusist fotosünteesi abil, minkas tarvitas päävävalgust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasv
Kas väiku gümnaasiumi tulõssi alalõ hoita vai kinni panda? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Kas väl’lä olt visanuq (hiire)? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvõ hulga kuulussõq näütüses puuq , puhmoq , hainaq ja samblaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasv
Kasvõl, eläjil ja inemiisil om vaia vett juvvaq, et elon püssüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
14.30 – Kasvõoppus. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Kas võro kiilt ja kultuuri tulõ tukõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Kas võro kiilt mõistat? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
13.45 – 14.15 Kas võro kiilt mõistja lats jääs ullis? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Kas võrokõisi umaperrä Paidest peri inemisenä mõistati? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
«Kas võtami?» Ja meheq hõisassiq vasta: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Kas võtat minno, vai võtai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kasvõ uur elotiidüse haro, midä kutsutas kasvotiidüses vai botaanigas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kasv
Kas võõral maal võrokõnõ olla ja võrokõsõs jäiä om rassõ vai kerge? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
“Kas õigõ sust saa meile essä, vai meist sullõ poiga.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ütlemisi tulõ-õs jagamisega? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas ütskiq suur herr jaq mõisniku poig om kerget jaq hüvväq ello elleh hyndsas saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’ah, om ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’ah, parhillaq naati taivaker’koh kaq lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’ah, tah tarõ kõrval om vana kirbits! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’jan üt’les vasta, et ei lääq, et mul ommaq puhta kerigurõivaq säläh, et kuis ma lää syss ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’sikõnõ üt’les tütär’latsõlõ, et saai midägiq, ma lõika soo kanga maahha, anna sullõ sua kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’siq päs’siq väl’lä, lät’siq kas’siq purõlõmma, karas’ üt’s umma kas’si hoitma ja tõõnõ umma kas’si. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’vi täl sil’mäq nii pikäq ku var’biniq, sil’mälakaq kas’vi nii pikäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’vi tüt’rigukõnõ suurõss vannuhalvu käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kas’vi uba hüä ja kõdruline, muudki val’mist saiaq ja tul’l rossõq ja ärägi võt’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat's nädälit om kuiva aigu ja kat's nädälit pehmet aigu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Kat's nädälit rügä äitses. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kataj õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Katalaani kiil om romaani kiili hulka kuuluv kiil, midä kõnõldas Hispaania põh'a-hummogujaon ( Kataloonian , Valencian ja Balõaarõl ), Andorran , Prantsusmaa lõunõjaon ni Sardiinian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katalaani_kiil
Kataloonia om autonuumnõ piirkund Põh'ahummogu- Hispaanian Vaihhõmere veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kataloonia
Kataloonia põlisrahvas ommaq katalaaniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kataloonia
Katar , ammõtlidsõlt Katari Riik , om Aasia riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katar
Katari pääliin om Ad-Dawḩah . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katar
“Kata õdagu lavvakõnõ arq ja säe anomakõsõ pääle, vast hüä inemine tuu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kate aasta peräst tegi kuningas suure pidu, kohe ta pallu suuri mehi kutse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ka tegosynno tüübitabõlin om egäst tüüp'synast ant katõssa muudu: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Katekeisi ol'l näid. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kate kerke käledse lätsi nurme pääle rüka põim-ma, koh vanemb käle noorembale kaibama naas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katekese sysaritseq olliq, õks vanõmbal vaja minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katekesi veltsid üte saapaseere seeh kargase? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Katekeske velitse üte saapaseere seen tantsva? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kate riigi piiri pääl saap kullelde konsserti, katen riigikeelen tetäss mõtsamäng ja Lillin om valla läti-mulgi-eesti keelekammer. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Ka timä pere süü mustikit. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ka timä tähistüseq ja mõistõq "diferents'aalmeetod" võeti Õuruupa maisõmaal tarvitusõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Katmist alustõdiq alaveerest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Katoligu ja vinneusukerigu kombõ perrä lõppi lihavõttidõga paast , võidsõ jälleq süvväq lihha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Katoliiklik kuul, miä om luud aastagal 2001. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
"Katoptrika" om teos piiglide matõmaatilidsõst teooriast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Katowicen eläs päält 303 314 (2014) inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katowice
Katowice (s'aksa keelen Kattowiz ) om liin Poola lõunajaon, aoluulidsõn Sileesiä piirkunnan Kłodnica ja Rawa jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katowice
Katowice sai liinaõigusõq aastagal 1865 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katowice
“Katri, Anne, laskõ sisse!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katri haard katte käega kõrvust kinni ja nakas valuga tönni: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katripäiv om 25. märdikuu , eesti rahvakallendri tähtpäiv, miä om saanuq nime Aleksandria pühäku Katariina mälehtüspäävä perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäivä peeti naisipühäs, tuuperäst et tollõs aos lõpõtivaq naasõq nuuq välätüüq, miä olliq köüdetüq kar´akasomisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäävä es tohiq kanasuppi kiitäq, sõs kanaq sööväq kapstaq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäävä es tohiq kedrätäq, ummõldaq, kutaq, lambit pükäq, mõtsaeläjit laskõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäävä lätt süküs talvõs üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäävä pidävät talvõtaat viskama jahhe kivi merde ja lämmä kivi lättehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katripäävä tähtsämbäs osas om katrisandin käümine, miä perines aost, ku müüdä maad käveväq ringi annõtuisi korjavaq kluustridõ kmungaq, kiä tarvitivaq ummi laulõ seen ladinakiilset sõnna sanctus („pühä“) ja kiä suuvsõvaq perrerahvalõ hääd vilä-, kar`a- ja perreõnnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Katri tund hinnäst iks maainemisenä, kukki eläs aastid pääliinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Katri vesistäs ja sulatas tuu, miä Andress (Andressepäiv, 30. märdikuu) külmäs tege. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
«Kats' silmä ja neli väsünüt jalga ots'va kodotiid!» http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kats Otsarit. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&Itemid=60&gid=6
Kats, Rudolf ja Linda, jäiq elämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kats Suurmanni Vendu treenitüt korvpallipoissi omma jõudnu Eesti nuurikuundistõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Katsa aastaga vannult mul inämb immä olõkis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats aastakka tagasi tetti Eesti mõnõn paigan proomi-rahvaloendust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kats aastat tagasi Vana Võromaa kaarti kaiõn sai ma arvo, et vastus om jo perädy lihtsä ja illos. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Kats aidatäüt rasva? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Katsakand om heraldilisõn keelen pükälrist, eestläse jaos Muhu mänd. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Katsakand om kimmäs märk, tuud om Võromaal kah väega pall’o tarvitõt ja mul olnu õs midägi tuu vasta, ku tä võrokõisi lipu pääle kah jõudnu. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Katsakirä katõsa nukka tähendäseq vana Võromaa katsat kihlkunda ( Urvastõ , Kanepi , Põlva , Räpinä , Vahtsõliina , Rõugõ , Harglõ , Karula) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Katsakümnendite algusõh sai mytelduq üteh paari tõsõ sybragaq, et õgal puul om õks kir´akiil´ - sjoost as´ast sai villänd. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Katsandal EKmS-i kuunolõkil 1875. a. avald' tä vanavara trükküandmisõ plaani: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Katsattõistkümmet latsi etteastõt omma hindaman võro kiränik Kauksi Ülle, Rõugõ rahvamaja juhataja Riina Kööts ja Põlva Eksperimentaaltiatri iistvõtja ni aolehe Koit aokiränik Rivo Veski. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Katsa tunniga päävän iks ei tulõ kuigi vällä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kats esiq üleskirotamisviisi võivaq piiritellä sama hulga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Kats hanni lääväq üle muro, nokiq tsilgosõq verd? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
“Kats herrä tulliq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats hulka A ja B ommaq võrdsõq vai samaq (tuud kirotõdas A = B ), ku näil ommaq samaq eloniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Katsiguq, poig Hamnet ja tütär Judith, sündüväq pia kats aastakka ildampa ja ristiti 2. radokuu pääväl 1585. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Ka tsihki lehti ja palotakjite havutuisi andas juvvah. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Katsikliinaq Tornio ja Haparanda tõnõ tõsõl puul piiri tegeväq kyik suurõmbaq rahakulutusõq pääle ütist arvupidämist ja tuuga rehkenden, et mõlõmbaq vahtsõt hoonõt vai massinat tarvita saanuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Katsjaanil läts külq hallõs süä kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katsjaan kaes, et õks parembaq rõivaq saasi Jumala ette minnä, a Mikul es hooli nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katsjaan ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats kaes taivahe, neli sumps suud pite, viies vedas vett pite? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Kats kambrõtäüt määnüt rasva? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Kats kar’ust jäi õks tsikuga kopli pääle, 8 oll eläjitega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katskeelitside latsi latsõvanõmba kogõmus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Kats kikast kirgväq, üts ütehn puul mäke, tõne tõsehn puul mäke, saa ei ütte kunagi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kats kikast taplõsõq, tõõnõ tõõsõl puul mäke, ei saaq kunagi kokko? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Katski timä lätse. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kats kivikot pand tä ar kurja pekko, a üte viskas tä jäl’ üles ja haard maast ka nuu’ kats viimäst kivvi ar’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Katsk lätt õks ar väega kavvõndõhõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_2.html
Kats kolm kuskõ karmanih hoodi-ridi-ralla… http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Pirko%20eng.pdf
Kats-kolq päivä olti kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katsk om neide mitmõpoolsõtõ jutustamiste perrä üts kõigõ kurjemb ja hirmsamb tõbi, kes kõnõlõmata süväjäle hinnest rahva elu sisse põlvõst põlvõni perrä jätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katsk sülänu kolm kõrd maaha, pomisnu hindahe mõnõ arvosaamada sõna ja kihotannu Himmaste küla poolõ tuhatnelja edesi, nii kavvõtõhe, ku pia külla sisse üte kõõvo kottalõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kats kuhja om ynnõ, tiq ütlet, et kolm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katsku kihälik olõk olõvat kõiksugutsõ pahusõ, paisõ, kärna ja pininagla, kink sekka ka vana sivvu liha seätü olõvat ja vana nõid esi olõvat tedä uma suulõhnaga ello puhknu, et täl kui mõnõl nõial võimalik om kõiki paiku egasugutsõl näol ehk ka kogoni nägemata kombel minnä, kohe ta iiäle taht ehk arvas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katsku kotta om ka rahvasõna tõtõs lännü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katsku käük om õks inämbüsi üüse, kuna kõik rahvas magahusõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Katskul olõvat võimalik inemise ja eläjä näol ümbre rännäta ja võimus ka peris avalikult majja minnä ja siäl ilma armulda maha tappa kõiki, kes iiäle ette putus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kats kurge karglese üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats kuud tuudi hobõstõga Moskvahe, nii rassõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats kõrda aastakah no ka kõnõlõsõ, tuud tunne õnnõ tiiäi (vahtsõaastaka ja jaanipääva). http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
«Kats kõrd ellä ei saa, ku ellä, sis häste pikält!» 27. vahtsõaastakuu pääväl suur tähtpäiv sõs ollgi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
"Kats kõrd katõsõ um katõsõ." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
 Kats kõrd nägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats kõrd sa avitit küll, ei tiiä, mes nüüd saa? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Katskümmend säidse om siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats küünelt pilo vahel Vei tarrõ, lei kirvõga ütel küündlel otsa maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats miist juuksva võiki, ütski ette ei saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=466
Kats miist tandseva üte saapaseere seen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats` miist tulliq Varstun bussi pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Kats miist tulõva törkeh, silmnäolt üle nurmõ mu poolõ. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Kats mängjät võtva timäl tõõnõ tõõsõst käest kinni ja veevä’ timmä kohegi tarõ nulka. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Kats möldrit oll palgat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats naisterahvast, kes enne soendin olevat olnu, nimega Kai, ja Katri; nee olluva nurme pääl rükä põimaman olnu, ja säält ütte võõrast karja nännü, kon ilusa lamba ja voona mänginü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kats naist ker'koh kynõli: üts ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats naistõrahvast oll' kah, katõ ohvitseri provvaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kats nuurt oll ja nopõt oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats nädälit inne võistlust ost’ auto, ehit’ veidü ümbre ja joba edimädse võistlusõ võitsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kats` nädälit tagasi, 23. aprillil, kõrrald` Karula Rahvuspark jüripäävä mõttõtalussõ, kon seo aastak kynõldi võro keelest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Kats ohvrit panniq, Ilja üte ja kesri tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats olli tarka, ütte peeti ullist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats olli tarka, ütte peeti ullist l . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kats oll tarka, a kolmas ol’l ull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats oll tarka, kolmas ol’l Turak-tuhkjapusja ja Seedel-Sitapaun. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats oll viil tsurra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats ol’l tarka, kolmas ol’l rummal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats omma püüdjä, kuna kolmas om rebäne. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
«Kats opnut miist tennü üte ria üte pääväga,» hinnas’ Palolill opilaisi ja meistride tüü vaiht. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Kats perämäst olliq umavaihõl liido sõlmnuvaq 1904 . aastagal, a Prantsusmaa Vinnemaaga joba aastagal 1894 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antant
Kats poiga olliq targaq, kolmas ol’l turak. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats poisikest tantsvad üte saapasääre seen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats poisikõst karglõsõ üte saapaseere siseh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats poissi pandva sälä kokko, kumardasõ ettepoolõ ja võtva jalgu vahelt luvvavarrõ ehk muu nuia läbi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kats poissi, rebäsepüüdja, pandvaköüdse (kabla) nii silmusõhõ, et mõlõmba jala' pääle võiva' panda - a, b kollalõ (joonis), ots tulõ kummalõgi kätte, c, d ja lätt edesi tõõsõ kätte - e, f, nii sünnüs 2-3 jala kõrgunõ mulk. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kats` päivä es kynõlõ synnagi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kats päivä ildampa alost' Haani mäkist pääletung lõuna suunan Hummogu-Lätti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kats päivä oll’ liha savvusannan yleväl, anuma pandsõ õks ala, et rasva saia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Kats saksa tandsiva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats siidiniidi kerrä, üle ilma küüniseq, ümbre pää ei küüniq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Kats soendit olnu sannan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kats sõsard jah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kats tapa murriq joq arq piniq ja soeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katstuhat aestakka pääle tul’l veeuputus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats tuhat artiklit sai võro vikipeediäh täüs 2008. aastaga lõpuh, joulukuu 30. pääväl, ku Valdis kirot' mano hulga artiklit Võromaa mäenimmi kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Katstõiskümnest peeti ku prostalitses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katstõist tükkü olnu neid. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kats tõmpsevva' hinda vaihhõl seerepet, õt kummal sis tulõ minna'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kats tükkü olli tsikuga koplih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats tükkü om innitse naisõ latsi, Piip om Paabust vanõmb, Jüri Mari järgmine, kats paari katsikid, mullunõ, ülemullunõ ja tinav-astanõ. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Kats tükkü taplese Kuubal Castro vasta ja tõse jälki Kaukaasian vindläisi vasta. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Kats tükkü vei joq arq, noq tulõ sullõ kaq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats tütärlast lätsi ullis, kolmas sünnüt’ päält põhikooli kats last ja kasvatas noid ütsindä – kõik kolmõkõistõ omma näläh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kats tütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats vaati jõiq ristjatsi aigo ar, kolmas jäi, ku timä nakas käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats velja elli' siin ja kolmas veli elli tah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kats velja oll, nuu omma ka är koolnu' jah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kats velje kargasõ üte saapaseere sehen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats veljo eläse, üts veli käu õga päivi sanna, a tõõnõ veli saa-ai uma ia sanna minnä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
Kats veljä lätsiq jal eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats veljä tsuklõsõ', kolmas kaes man? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=544
Kats veljä üteh saapaseereh kargasõ, kokko ka saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats velle ikvaq, tõnõ tõspuul mäke, kokku ei saaq kunagi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Kats vellekeist tandsva üte saapaseere sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats velle tands üte saapaseere seen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats velle tantsva üte saapa sisel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kats velle üte saba all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
Kats verrevat. http://www.jukupeedu.ee/img/image/2013TEEJUHIRADAoskaart611.pdf
"Kats vii imäle." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
«Kats viimäst aastat oll’ väega ränk talv mõtskitsõ jaost,» selet’ Lepiski Arvi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Kats voori tunnis’t’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kats vägimiist ol´l, Kaurila ja Karnilei. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ka tsölki ni sõs jää äs magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kats üüd ol'l' Irboskah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kats’ poissi ommaq peri ka miiq kandist: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Kats’ suumlast saava kokku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Kattai kasvi katussõl ja pettäi kasvi piindrõ-lla. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Katte mu velle verrev ratsu! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/olli-ma-esa-koduna/
Kattõ hammõ pält ris’t arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kattõ hirt pite muguq aeti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kattõ hüvvä saa-ai, kas rõuk vae' pauk. http://www.setomaa.ee/
Kattõ jagoarvo a/b ja c/d loetas samas, ku ad=bc . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Kattõ kanakuuti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kattõ kangõt ja häätahtlikku miist ühendäs küläkapell Akord. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kattõ kuupäivä saa võrrõldaq: üteldäq, kumb näist ja kupall'o om inne tõist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Kattõ nigu lipsahti ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kattõ näil silmist põdõr niq Il’kandra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kattõq mõlõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kattõ sysard kutsuti kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kattõvagi är. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ka tunnistava mitme' paiga' inemiste luist, kon vistist kohalise keriku matuse omma olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ka tu pääle ol`lgi paha halv. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Katus nakas’ viil praksma, ku helistämä lätsimi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Katust lüvväs hariligu lastunaglaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Katusõ viirmädseq paariq panti kaq kavvõmbahe, nii et kelp tull' puulliuhka alla, vai tu kelbäkatuss neh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ka tuud vei Soobol umalõ külälisõlõ ja esiki läts aho ala. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Ka tuu om hää, et seost sügüsest om meil ynnõ üts` liitklass`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ka tuu perrä näge talvõ ette, ku hoolõga hiire sügüse ummi «aitu» täütvä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ka tuust suuandmisest sündügi Pühä-Maarja Annalõ kanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat´okõnõ, kupõrdunu q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ka tännitämise ja laulmisõ hääleq saavaq häälelahi sidemide värisemise läbi sünnütetüs ja mitmõsugunõ hääli ehk tuunõ korgus sünnüs kurgusõlmõ ülesnõstmisõ ja kitsas tegemise läbi, häälte madalus kurgusõlmõ mahavaomisõ ja lajembas minemise läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hel%C3%BC
Katõ aasta peräst ehit’ selts talgu kõrran hindäle seldsimaja. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Katõ aasta peräst om pellädä agaq Pikäkannu kooli kinnipandmist, miä tähendäs latsilõ pikembät koolitiid ja vanõmbilõ murõt tüükotussõ peräst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Katõdraal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Katõgooria : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina
Katõgooria Pruukja:keeleq näüt' pruukjit keelemõistmise perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:Pruukja:keeleq
Katõgooriaq : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4hk%C3%BC-Hummogumaa
Katõgoorijidõ abiga näet ka tõisi samma asja pututavit artikliid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Katõharoline haavapakk oll pant asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ hin’ge ussaid ol’l maja man, kolmõ hin’ge ussaid ol’l nurmõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõh paigah tii pääl ei loetaq, mindäss väega ruttu, käk’keh ja paetõh, et sääl om Pühä-Maar’at tahet ar tappaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ hulga kokkoarvamisõ arvang üte kimmä hulga X alamhulkõ hulga pääl om tuu hulga katõhaardja umaarvang . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Katõ hulga ütidse osa löüdmise arvang üte kimmä hulga X alamhulkõ hulga pääl om tuu hulga katõhaardja umaarvang . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctine_osa
Ka tõisi vana Võromaa kihlkundõ (Kanepi, Räpinä, Põlva, Vahtsõliina, Rõugõ, Harglõ ja Karula) umavalitsusõ võissi märki uma kihlkunna päävä luumisõ ja ütidse kõrraldamisõ pääle. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
- "Katõ jalaga kana." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Katõ jala pääl kääväq külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõkese ajava’ karvupooli kasuga sälgä, laskva käpilde ja nakkasõ mürisemä, käändvä pää kõvõrihe, kõvõrdõlõsõ edimält, sis pandva pää kokko ja nakkasõ pusklõma, ütstõist litsma, kua joud tõõsõ maalõ aija tuu kõvõb. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3246
Katõkese hüäq sõbraq lätsiq jalq rahha kaibma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõkese mõsiq, niq tõõnõ võtt paa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõkese pessiq perä päid ka maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõkese sõsaritsõ' kõõ üte saapaseere seeh kargasõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Katõkese tuu ull veli ja tütrik soe säläh läävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõkese vele mõtlõsõ, et mis tä hüll laul. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Katõkese velidseq, tõõnõ tõõsõl puul mäke, uma iäge saa-aiq kokko? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Katõkese velidse, ütski ütele järgi saa-ai'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=466
Katõkese velitse eläse, üts käu õga päiv sannah ja tõõnõ õi käu kunagi sanna? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
Katõkese üte saapaseere seeh kargasõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Katõkeske kirotiq nääq 1848. aastagal Kommunistligu Partei Manifesti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Engelsi_Friedrich
Katõkeske velitse kargase üte saapaseere seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Katõ-kolmõ latsõ pääle om üts robot. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Katõ kop’kaga os’t siidi niit’i ja kirot’ väega ilosa nynarät’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ- kuudsõlt kolisi elämä Võro liina. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Katõ kuu peräst tul'l jo kirige', õt timä om Irboskah sepast opno'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Katõkõisi velitsid, üts käu õga päivi sanna, tõõnõ saa-ai uma ia sanna? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
Katõkõnnõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Katõkõn´õ, rollimängõ ja lühükeisi näitemängõ tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Katõkõsi veltsit üteh saapa seeh kargasõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Katõkümne katsõndamal aastal oll` tuu vars sündünü, edimäne hobõnõ, kelle esä esiq üles kasvat`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Katõkümne nelä kilonõ mehemüräk, kiä ei upuq pangin egaq palaq tangin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Katõkümne viiedäl aastal. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Katõ lehmä keti olliq herril üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõlkümnemäl eloaastagal arvata ommaq luuq tävves ja kõvas saanuq; vana iä sisen lääväq nimäq hapras ja võivaq kergehe katski murduda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Katõlpuul valu tuhk, a timä om vaihhõlõ arq hoiõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõlt lõigas valu rükkä ka sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõlt rinnalt oll lõukoirõ täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõl õdagul mängiti maaha kolm näütemängu: http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
Katõ müüdu ala ynnõ jätet’i meile, - ussõ maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõn viimäte nimetet raamadun ka luulõtuisi, kon imäkeel pyimit kiräkeelegä. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Katõ nädäli peräst jal tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ nädäli peräst oll' miihi joba terveh pataljon kuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
"Katõ nädäli peräst tul rapahutaq päitsit, küll maq tulõ mano." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ plaadi pääl näüdätäs tegemiisi inne pito ja pido pääkontsõrti. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Katõ päägaq peremiis tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõpääle Vahingu Vainoga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Katõpääle Vahingu Vainogaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Katõ pääväga vallutõdiq Aluliin ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Katõ põh’aga pütt oll’, küle pääl mulk, kohe punn ette käve. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Katõsakümmend aastat tagasi tulliq maamõõduq ja teiväq jo külä maa paprõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõsatõist aastat oll arq, syss kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõsatõistkümmend pääd oll üle kolmõ halva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõsi veltsit lätsi ütte kaevu tsuklõma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=544
- "Katõst anna." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõst otsast palanu piru tukmit või ei maaha jätta, muido saava nuo põrguhe vanalõ tulõ tettä, nuo piät ärr palotama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Katõ talo OÜ Võrumari müü pia 20 viinamar’asorti. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Katõ talo pini um iks näläne. http://www.setomaa.ee/
Katõtõiskümnendät es jõvvaq Kar'aavyi kaq arq kaksadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõtõiskümne pääga oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Katõ vai kolmõ hobõsõga ku sõidõti keriku mano, syss nuuq olliq joq suurõmbaq ristjätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka töötukassa kaudu tultas appi,» tund’ Piret häädmiilt. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Ka türmä leibä anda-ai' ilma süvvä'. http://www.setomaa.ee/
Ka tüütegemise vasta olõsi-i täl midägi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Kat’o nisa ynnõ olli aknõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s aastakka el’li mul imä ilma meheldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s-kolq vuuri lei kirvõga, kaldu tam’m kyik’i juurdõga üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s kümmend viis’ aastakka ol’l kroonu pääl ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’skümmend viis’ mar’ki an’ti ku väiku molepinna peiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s musta hobõst ol’l ker’kohe sõitaq, noil ol’liq hõpõ ravvaq all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s naistõrahva muuna om üteh ja mastõrast pap’p ka üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’s podruskit om ka üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’stõisküm’mend aastakka ol’l timä sän’gü pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’stõis’küm’me nädälit ol’l timahhaava lihavyytõ paastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kat’s vel’jä jäi raha mano, kolmas lät’s hobõsõ perrä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kat’t kõõ tii kalõvagaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaua ma piä siih olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kauas ti sedä lepä halgo hoiatõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kauas üts inemine ilmah kurja tege [teeb]? http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kaubanduskeskusõ varõmit New Yorgin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Kaubandus om kaupo vaihtaminõ, ostminõ vai müümine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaubandus
Kaubarongi minek` om teedäq: pikk` ja ikäv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Kaudõdsõ kõnnõviie tarbis om tunnus de ~ te . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kaugushiitmist tetti tähistet sektorin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Kaugõlt joq meri vatut’ ja oll tulinõ, ku tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaugõmbalõ es jõua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaukaasian elänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Kauksi Ü . http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Kauksi Ülle: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kauksi Ülle, Madis Kõiv, Merca, Contra; http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
[32] Kauksi Ülle, TALINAST TARTU BUSSIN /.../; käsikiri; http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kauksi Ülle hinnas’, et kooriteos tull’ häste vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
11.00 – Kauksi Ülle ja Reimanni Nele. latsi oppamisõst. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kauksi Ülle mäng Kullõrkuppu umakirotõt näütemängoh. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Kauksi Ülle om kirotanuq võro keelen vahtsõ ao luulõt, sis viil romaanõ ja näütemänge, vähä ka kriitiliidsi kirotuisi ja reisikirä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle om olnuq Tsihtasotusõ Fenno-Ugria Tarto Keskusõ sekretär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle om opnuq ja lõpõtanuq Rõugõ kooli, Võro I Keskkooli ummõlusõ klassi ja Tarto Ülikooli aokirändusõ eriala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle romaan´ novellen “Säng” ja romaan “Paat” ommaq lugõjidõ siän nõut. http://wi.ee/voro/
Kauksi Ülle talost neli-viis kilomiitrit om Sännä , kon om ka katõ tõõsõ Võro kiränigu Jaigi Juhani ja Adsoni Arturi kodotalo kotus ja latsõiä paik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle vanavanaesä oll' Saarna ja tä sõsar oll' lauluimä ja nõid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle ( Ülle Kauksi ) sündü 23. süküskuu pääval 1962 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Kauksi Ülle. õli maal. http://setokunst.ee/seto-kunstide-ateljee/evar-riitsaar/
Kauksi Ülle üten latsiga ja mitmõ-itmõ tõõsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Kaup jäi nii, õt teenistuaig om jüripäävast mihklipääväni. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Kaup käü kavalalt mitmõ (edesi)müüjä käest kätte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Kaupliq syss katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kauplõja olli mitund miilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kauplõmisõ soovist tulnu teedä anda ildampa 1. lehekuu pääväs (1.05.). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Kaupmees süvvä saa ja tuud süüki es söö tõõnõkõrd kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehel oll poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehel ollu' väägä hüä miil. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaupmehel ol’l pant puuti nagla otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehel um küll üts suur üüpini, aga tuu ei putu päiva kidägi, maka poodi lävel nigu vorst, ku jalagõ tuukad, sis ürises ja lätt umma tiid ... http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Kaupmehe naane las’k’ praati tsirgu arq ja panda kappi sõbralõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehe naase mano käve sõbõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehe provva tap’p arqkiq tuu tsirgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmehe – tuu oll’ naistõravas – priinimi oll’gi Nukk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Kaupmehe üüpini. http://www.jukupeedu.ee/img/image/2013TEEJUHIRADAoskaart611.pdf
Kaupmiis' tekk'ki nii. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Kaupmiis and väädse tagasi, ne ütel, et timä esi ol´ge soendeh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kaupmiis kynõlas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmiis küsse: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kaupmiis küsse, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaupmiis lätú mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaupmiis nakanu' küsümä: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaupmiis om jätnu tolle väedse lavva pääle. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kaupmiis ostsõ ilosa tsirgu ja läts tõistõ majja kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmiis selet sõs kõik är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kaupmiis tasunu sis rikkalikult. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaupmiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmiis ütel, et sa mine edesi, külq ostõtas tsirk arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaupmiis ütlenu', et: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kaupmiis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kauppatori turuplatsi pääl maha egäsügüsene, joba 261. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Kaup sündü. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Kaup tetäs kimmäst, syss lüvväs käe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kaurilal kaokõnõ, köstril kübäräkene, Jaanil olõ-õi midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Kaussõ ja pottõ ku vaeldasõ, syss om näil jalq oma myyt, et sootävvega saat keskmätse livvakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kautsi Hans tsukõrd ja krõngli, mis tõi puhtilõ üteh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kauõndast tän'tas': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ka vahtsõn süstemin jääs tuu energiä mikroosakõisi kõrraperäldä liikmisõ energiäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%BCs
Kavalahe naard?h tull soldan j??dv?h kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kavalambaq vallaq ommaq sokutanuq joba nüüd bussi kooli nimekirjä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Kavalamehe löüse piagi nõuu, kuis raha hoitjat petüsega üle lüvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kavalusi hiijle ta takah, nink näkk selgide silmiga, kuis timä vanemb käle pika maa väidse puust võtt, ja maa pääle sällüle pand, terä ülespoole käänd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kavalusõga saat' tä surma Palamedese ja rüüve kuun Diomedesega Troojast Athena kujo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Ka vanastõ aeti Jeesust takah. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kavan om laulõ imemaast hummogupalvõni, naisi vastavaidlõmisõst puupää rok’n’rollini nink Ilvesse Aapo ja Määri Andrese vahtsõnõ popurrii võrokeelitsist hittlaulõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Kavan om lühkü ülekaehus Vana Võromaa umaperä pruukva ettevõtluse uurmise tulemuisist, pikembält arotadas idee-tsõõrist tulnu plaane. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ka varga olevet ommi varastetuid asju nink raha tulitsel näol [tulisel kujul, tulisena] käen hoitma, mink man nema suure ja meeleheitva valu seen olliva olnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kava: ülekaehus UMA MEKK söögivõrgu toimõnduisist ja plaanõst (Oti Anneli, Võromaa partnõluskogo juht). http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Kavva joba Moosten elät? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kavvakõsõ oll ynnõ aigo, ütles tarõtütrikulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavval m?tsavaht teedse tood selgehe, et vanatik?selts uma sulas? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kavval mõtsavaht teedse tood selgehe, et vanatikõselts uma sulasõ ja kaaslasõ surma kellegi kätte nuhklõs, selle juhat ta ka kura mõisaherrä sinnä, et kuralõ elolõ innebä kuri ots kätte võis tulla. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kavva me sinno ravitsõ siih? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavva sa no saisat, iks vaia kumardaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvas sa käüt taaha kõrdsi manu ja siist ega=õije kodo, mino rahu rikuten? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Kavva taad kasta tulõ?» küsse tütrik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Kavva timä tah maka? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavva tuud syss kaia! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavva tä nii jandas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavva tä pett rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kavva viil võit: nikani ku maaha lüvväs?!» http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kavvõdõhõ ja lähükeste nägemine või ka muust süüst tullaq, nimelt ka tuust, et lins häste ei liiguq ehk kuigi võõrildõ sais. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Kavvõlidse iks saas tuud kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõlidse jäiq ka sin’nä maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõliid’si võõdass kaq pääle, kiä är väsüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõlitsembäq tulõvaq joq pomkapuulpäävä tõõnõkõrd arq pidomajja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõmbast kyik kaesõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõst käävä hädälitse sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kavvõst paistus jälke nõid uma kikkaga neid takah ajavat. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kavvõsõidokaptõn Pitka Johann , kiä oll' ka edimädse ilmasõaaigu saanuq ohvitseris, naas' Eesti laivastikku kõrrastama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ka väiku klots või as’a ette minnä, kõnõlõmalda papist torost vai nöörijupist. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Ka Üpruse Virve (63) lupa kimmäle umma vahtsõt vüüd kandma naada, no tuujaos tulõ inne ka rahvarõiva valmis tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
- Ka õnside paika olli ta kavvest [kaugelt] näüdänü, mis nii kui üts keväjäne illos kõo saar [mõeldud kasetukka] olli vällä näkkünü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
«Ka üte käega saa puutritüüd tetä!» tiid Koit, kiä saa-as joba latsõn hääd kätt pruuki. http://www.els.ee/index.php?page=108
Ka ütsjago pooditulust lätt tuu hääs. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Ka - üts põlg ütte, tõõnõ tõist! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ka’rjus käip ümbre karja, pidä keppi katõ käega kinni ja lüüöp timä otsaga egä sammu pääl arvata kaits kõrd maad vasta, vah’t sääl man esi maha ja laul sedä laulu (õigõ virgastõ): http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Ka’rjus suik edesi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Kb. Kaits saksa kargava üte saapaseere sehen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kb. Sada saelauda, tuhat tuulelauda, pääle kaits viil kaaselauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Kb. Vana mehekene, halli habõnakõsõ, tulõ tarrõ, tsuskas pää pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Kd. Kats saksa ühe saapaseere sehen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Keda sis susi jõudsõ kinni võtta, tuo jäi tema asõmõlõ soes tõsõ mängu aigu, a ku kedagi kätte es saa, sis pidi tuo sama iks susi edesi olõma, nikavva ku kedä kinni võtt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kedä Umalõ Pidolõ oodõtas? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Kedägi ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kedägi koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kedägi kraaviperve pääle es ilmu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
"Kedägi näe-es." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
"Kedägi näe-s käävät." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
[Kedä iki esetä poiga?] http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Kedä kikas sööse ar' kõkõ inne, tuu saa kõkõ inne mehele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kedä_ks no kutsuq söömiselle? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Kedä kutsu, kedä mi kutsu kostimahe? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Kedä ma hõika ap’pi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kedä ma vanõmbast ka võta?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kedä naarõtas, tuud haarõtas. http://www.setomaa.ee/
Kedä pidi parembass, kiä täl’le an’d inämb, toolõ an’d kat’s tops’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kedä pidolõ kutsutas? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kedä saq siih varit? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kedäs ma sis õigõ pelgä?» A kuningas pahasi tuu pääle veli hirmsahe ära, ni haar'd õnnõ mõõga, ni lei vägimehe pää maaha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Kedäs ma vanõmbast kaq võta?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kedä ta kätte saap, se nakkap jälle issu tissu lugema. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
Kedä tuu huvitas? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kedä viil oodõtas? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Keeba paabal säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Keedeti kõkkõ edimäne "uutsõ=pudõr" (rüä jahudest, uutse ajal), sis pidi ega pernaane õks edimädse kulbi tävve - niigu mändsele soolamaitsjale - õhi=hauda, "vanalõ" viimä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Keedeti sis puder ja panti kolme anumaga lavva pääle ja saadeti võõra kuvvekeste süümä, a esi vahtseva kõrvalt, et kiäki es näe. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Keedeti sülti ja tetti vorsti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/pis.htm
Keedeti tsia pää ja terri surbuti, et syss kasusõq hüä viläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keedetäs kõik üteh ar', sis andas lehmile juvva' jaanipäävä hummogo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Keediq joq õdagust perä pudru arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keedosuula lövvüs mere ja soolajärvi vii sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keedosuul
Keedosuul vai söögisuul vai naatriumkloriid om ollus , miä sais kuun naatriumist ja kloorist (timä vallõm om NaCl). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keedosuul
Keedä perämädse pudru, syss nakka surma uutma, et inäb vihma ei olõq, inäb midägi siih tetäq ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Keedäq livvatäüs munnõ, tuu päts leibä tarrõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Keedäq livvatäüs munnõ, tuuq päts leibä tarrõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Keedäq midägi süvväq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Keedäq noq tuugi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keedä timä tõrva seeh kütses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keedät sa timä pääl, sannah käüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kee-keps, koo-kops, ärä sei kõik soe, jäti üte jatsukõsõ." http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Keele edimädseq kirälidseq mälehtüseq ommaq peri 9.–10. aastagasaalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Itaalia_kiil
Keelefaili om võro kiilde pandnu Laanõ Valdis. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Keelega kõnõlõmmõ läbi hammastõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Keelehuviliisilõ om sääne asi õigõ makus suutäüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/inne.htm
Keele ja Kultuuri Fondi. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Keele kaitsjaq olõ-i passiivsõs jäänüq. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Keele kirotaminõ. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Keele, kultuuri, vaimo ja eloviie poolõst um Haanimaa ülejäänüst Rõugõ kihlkunnast küländ selgehe tõistmuudu ja käü inämb kokko Võromaa hummogupoolidsõ veeregaq, kohn um pall'o ütist Setomaagaq. http://www.haanimaa.ee/
Keele kõnõlaminõ. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Keele kõnõlõjaq esiq pruukvaq inämbüisi ummi keelenimetüisi: võro , seto , tarto ja mulgi kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Keelelidsed ja kultuurilidsed erijoonõq; kihlkundlik jagamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Keelelidseq erijoonõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Keelelidseq ja kultuurilidsed erijoonõq; kihlkundlik jagamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Keelelidseq ja kultuurilidseq erijoonõq; kihlkundlik jagamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Keeleline ja kultuuriline uma nägo. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Keelel om ammõtlinõ staatus Norra Tysfjordi vallan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luulajasaami_kiil
Keelemihen kuts' Hurda Jakob üles tarvitama (põh'a)eesti keele vahtsõt kiräviisi ("Lühikene õpetus õigest kirjutamisest parandatud viisi"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Keele ommava ülepää üte vahva asja. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Keelepesä egäpäävätüün om pall´u kõrdamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Keelepesä kasvataja piät olõma väikut viisi näütlejä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Keelepesälatsõ umma uma kõnõlamisõga näüdüsses tõisilõ latsilõ ni vanõmbilõ, kiä või olla mõtlõsõ kõnõlda, a julgu-i. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Keelepesä om latsiaiarühm vai latsihoit, miä tüütäs õnnõ võro keeli ja kon opatas umma kultuuri inämb ku muial. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Keelepesä teedüspäiv Võro instituudin Iispäävä, 29. põimukuul 2011 kl 10-15 kõrraldas Võro instituut uman saalin keelepesä infopäävä, kon saa teedä’, miä om umakeeline latsiaiarühm ehk keelepesä ja kuis om keelepesä tüüd kõrraldõt Soomõ ja Vinnemaa sugurahvidõ man. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Keelepesä teedüspäiv om mõtõld muu ilma keelepessiga tutvas saamisõs ja arotamisõs, kuis sääntse saanu tetä’ ka Võromaalõ ja mille. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Keelepesä või pästä keele. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Keelepiiriq võivaq ka seo ilma aigo ollaq segädseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Keelepoliitiga ja koolikõrraldusõ muutusõq, vahtsõq rahvarändämiseq jm muutvaq ka noid ossõ ja ülesandit, miä keelil ommaq riike, rahvidõ ja rahvarühmi vaihõl ja seen. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Keele poolõst õiõnduisi tennüq P. Voolaine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Keeleq pruukvaq seste, helle, sõnno ja sümboliid mõttidõ ja tähendüisi edesiandmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Keele segunõminõ. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Keeletiidläseq arvasõq, et kõk soomõ-ugri keeleq ommaq tulnuq ütest soomõ-ugri algkeelest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Keeletiidmidseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Keeletiidmiseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Keeletiidüsen ommaq helüq nuuq osaq, minkast silbiq ja sõnaq kuun saisvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Keeletiidüse profesrist sõbraga saimi aruta, mille villäkombain om soomõ keelen puimuri, a mustigakombain poimuri. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Keeletiidüsligult peetäs meä kiilt inämbüisi soomõ keele peräpõh'ala murdidõ hulka kuuluvas, a Roodsin om meä keelel ammõtligu veidembüskeele staatus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Me%C3%A4_kiil
Keeletiidüsligun mõttõn om võro kiil päämäne osa lõunaeesti keelest. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Keeletiidüs om inemiisi keele tiidüsline uurminõ ja keeletiidläne tuu, kiä kiilt uur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keeletiid%C3%BCs
Keeleti ärq kveeni keele tarvitaminõ koolõn ja valitsusasotuisin, kveenikeelitside kotusõnimmi asõmalõ panti norrakeelidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Keeletsõõrin asjatadas võru keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Keeletsõõri toetas Vana-Võrumaa kultuuriprogramm. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Keelevaihtus om jakkus, kon üte keele kynõlõjaq vaihtasõq uma keele ärq tõõsõ keele vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keelevaihtus
Keelevaihtusõ toimumist uuritas üte inemise eloiä seen vai, sagõhõmpa, üte keelekogokunna põlv'kundõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keelevaihtus
Keele ütelidsembäs tegemist om peet tähtsäs inne kõkkõ opimatõrjaalõ, ümbrepandmiisi, seletüisi ja ammõditekste man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Keel leigati vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Keel om väitsest vaivemb. http://www.setomaa.ee/
Keemilidse elemendi aadomarv vai proodonidõ arv vai laenguarv vai järekõrranummõr om proodonidõ arv tuu elemendi aadomi säsün . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomarv
Keemilidse elemendi putin om tuu elemendi aadom . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Keemilidse elemendi tunnus om täht, tähepaar vai tähekolmik, minga märgitäs lühkühe keemilist elementi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendi_tunnus
Keemilidseq elemendiq ommaq näütüses hapasnik , raud , väävli ja tõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keemiline_element
Keemiline element om aadomidõ sort; noil sordõl tetäs vaiht tuu perrä, mito proodonit aadomituuman om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keemiline_element
Keemiän kutsutas metalis ( Vanan-Kreekan métallon, μέταλλον) elementi , liitollust vai sulamit , miä juht häste eelektrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metal
Keemiän om ollusõ kõgõ vähämb putin tuu ollussõ molõkul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Keemiä om tiidüs, miä uur ollussit - tuud, minkast nääq kuun saisvaq, kuis ommaq üles ehitedüq ja määntseq ommaq näide umahusõq niguq ka tuud, kuis nääq tõõsõs lääväq , kui näid ütsütega kokko pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keemi%C3%A4
Keem, külärahva mälestüisin Keemi-preili. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Keeni Kõrgepalu mõtsast läbi minnen suurtiid pitti Valga poole, om suur ruusaaud suurdii veeren. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Keerahut’ ümbre, ku tuul kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keerolidsõmbit kunstõ nigu aadri laskminõ ja kuppõ pandminõ toimõnd´ tiidjä inemine ja tuu peenembä tohtõrdamisõ jaos tetti sann eräle. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Keerolidsõmpi hulkõ man tarvitadas hariligult tõistsugust üleskirotust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Keerolinõ robot või vällä näüdädäq, niguq tä olõssiq eloh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Robot
Keerukõnõ ja meerukõnõ, läts otsa, sai säksa pujakõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerukõnõ-meerukõnõ, saa otsa, saa säksa pojast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerukõnõ-meerukõnõ, sais kui saksa poiskõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerukõnõ-meerukõnõ, sais säksa poisikõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerukõnõ-meerukõnõ, sai säksa poiskõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerukõnõ-veerukõnõ, sai saksa poisikõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=614
Keerulidsõmbas läts’ asi, ku naksimi kõllu ehk toda nahaalust kõrda maaha võtma. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Keeruta nika, ku miil hääst lätt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kehtestediq tukõv keskvõim, Kavad I ja Husrav I aol reformiti majandust ja valitsõmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kehv kuuldminõ vai rassõ kuuldminõ om tuu, ku helü kuuldminõ om nõrgas jäänüq vai hoobis ärq kaonuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kehv_kuuldmin%C3%B5
Kehvä juhtmisõ peräst om kasv 1990-ndide lõpost aigladsõmbas jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
"Kehvä poolõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Kehväst mar’a- ja seenesaagist on meediän pall’o juttu olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kei arq, niq pois’kõnõ jäigiq timä hüä peritsejäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kei kass kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keike wäggiwenne Jummal, ke ollet keike nende Innimeste ilmalõpmatta abbi, kes sinnult middakit pühdwat, keikede neie Önnisteggia, ke sinno pole kissendawat, ja nende keikede Rahho, kes sind palluwat, ke ollet nende Uskliste Ello ja surnude üllestausminne, Minna kissendan sinno pole sesinnase sinno Sullase (Ümmardaja) perrast, ke sinno Ristmisse Andet pallup nink sinno iggawest Armo tahhap Uesündimisse lebbi, kumb Waimus sünnip, wotta temma, Issand, wasto ninda kui sa ollet üttelnut: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Keikewäggiwenne iggawene Jummal, armas taiwane Issa, meie tenname sind keikest Süddamest, et sinna omma Christlikko Kirko iggal Ajal üllespeat ja kaswatat nink ollet nühd sedda Innimest N. lasknut uest sündida iggawessex Ellux. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Keisri an’d’ õgalõ soldatile tsialiha jupi üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri jäi pümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri kirot' tood, et mino noorõmb poig peät saama keisrist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Keisri kotoh?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisril kolq tütärt vei ar tuulispää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri lubasi tälle kulla ja tull kõõ kullaga tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Keisri naane näk’k unõht, et keisrile oll pal’lo vaidlõmist unõnäoh Ilja üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri nimits umast väümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri nägi, et püssega midaägi ei avida ja nüüd naksiva suurtükega laskma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Keisri oll tapõt ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri pagõsi Siberi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri sai pahalinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri tekk ka nii, a sõs tull tütrek jäll ello ni sai pallo ilosambas ni kergembäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Keisri tuud palka tälle es annaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Keisri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keisri ütel, et s’o piät olõma keisri abiline, piät s’o usk olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keis’ri ai nimäq et ku ei kullõq, syss ai nimäq jär’ve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keis’rile sai teedäq, et nimäq ommaq ris’tiusu perrä ja keis’ri tahtsõ, et nimäq kah ar löönüq paganausu perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelbäle panti kaq sõlgusõst saaniq sagarõq vai paariq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kelbä paariq panti kundsõ pite saan'a sisse, aq mäelmädseq otsaq köüdeti vitsaga viirmädse paaripuu sõlgusõ külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kelbä palgõl lüüdi otsõst ütele ja tõõsõlõ palgilõ säänä paras ts'alk sisse, kohe neh roovik sisse sündü, sõs näet tuu roovik hoit' kelbäpalgiq kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kelbäq tetti palgõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Keldi keelist om kõmri kiil imäkeeles kõgõ suurõmbal hulgal inemiisil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Keldreh ka iks pidi poig tedä ilosahe, käve ega päivi kaemah, veij tälle iks süvvä, miä õnnõ ol`l´. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Keldrih oll suur ahi ja pada koogu otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keldri ol'l sängü all ja mulk vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keldrist andunu naanõ kõgõ kraami vargiilõ kätte ja varga pandunu kuurmadõ. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Keldsä pääl om ohukõnõ muakiht – kõnnit müüdä nurmõ, jäle jääse perrä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Kel essä-immä olõ-õs, tuu süü-üs inne paasapäivä ubinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelgi olõ-i inäb tullaq kutsma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/31.html
Kelgi olõ-õs hinge vällä võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kel huvvi, pallõsiq saataq CV aadrõsi pääle lingua@lingua.ee . http://www.lingua.ee/vr/meist/pakumiq-tuud/
Kel jala põlvin sitagõ, tuul suu kõrvuni rasvagõ. http://www.setomaa.ee/
Kel jalg tümpsähäs, tuu kiil nilpsahas. http://www.setomaa.ee/
Kel joq hobõst olõi, tuul syss mäne lähemäne sugulanõ vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kel kaalah hõppõ kell. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Kel kidsi hädä um, tuo laskõ sändsel inemisel tuod kotust purra, koh kidsi um, kiä soelihha um söönü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kel kirbu' söövä', tuu eis'ke sanna kütt. http://www.setomaa.ee/
Kell 10 Põlva Kultuurikeskusõn pääle nakkaval pääväl näütäseq Soomõ Kajaani naasõq lina vilt`mist ja linast paprõ tegemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Kell 11 alostas Mooska talon tervüsetarkuisi opipäiv . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Kellamiis lännü kõnõlnu sedä opõtajalõ ja võttunu sis keriguopõtaja sälgä, tuuperäst, et tuu oll liba. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kelle andas jummal appe, nuu võtva' vasta, õt avida jummal. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Kelle hobese nii omma?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kelle huniku juurde lät's kikas kõge inne tsäünmä, tuu sai tollel aastal mehele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kelle jo tuu tõbi külge lööse, sis tuul olõ-õi' inämb sapp kõrrah, vot sapp aasege kõllatsõst. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
"Kelle kaala pääle sa undat?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kelle kaksatas?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
"Kelle kari sii om?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
- Kelle keele otsa villi aja, tuod kärätetäs küläh väega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kelle_ks ma jalga kumarda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/5.html
Kelle käeh om, toolõ anna tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelle käsi sai kõ pääle, nuuq saiq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelle küünel jäi perämätses palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kellele, kellele löövä` nä kellä`? http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Kellele kuradilõ seod keväjät vaia um. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Kellele putus külge, tuu purust, kelle haard hyngu, tuu maaha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kellele saasõ loos, tuu om pitsütäjä amõtest vaba. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Kellele sinnä su velele, kull´o, kull´o? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Kellele taa mi elo kah ette jääs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Kellele ta saasõ lüvvä, tuu jääse saisma ja nõst käe’ üles. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Kellele tuud kuradi kunsti vaia um. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Kellelgi tull’ jäl maru tark mõtõ, muiduki matõti sinnä ilmadu raha – no lätt süä täüs, noh! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kellel oll ynnõ üts vai paar lammast, lehmi es olõ, tuul olõ-õs vaija karust saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kellel om häid mõttit, andkõ teedä!» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Kellel om sääne naane, ku poig sai, kuu kukroh, päiv otsa iih, kihä taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kellel om sääne naane, ku poig sai, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä kyik taivatähti täüs? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kellel om vaia puid tuvva tarrõ, söögi tuu pia kõigilõ, tohtri manu ja sanna vii näid, mõnõl mõsõ mõsu valla hoolõkotun är, sääl om massin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kellel tuu meri saab, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Kellel tuu sõlg saab, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Kellel tuu sõrmus saab, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle ? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Kellel väega süa täüs olnu, tennü nii, et tõõsel vili oll ärr kuinu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Kellel väiku latsõ omma, nuu pandvat pruugituid mähkmit toki otsa. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Kelle lõõdsamäng sullõ miildüs? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Kelle ma_ks jalga kumarda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/13.html
Kelle mano trehvsiq, tuud kumardiq ja ikiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelle maru (maru tähendab siin marutõbe) ol'l kurja tennü, paastsõ arq tuu nädäli, syss olõ-õs inämb pelädäq tuud hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelle ma umblõ udsuhammõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/8.html
“Kelle poolõ sa ütlet, kas õigusõga ellä, vai võlssusõga?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kelle risti kuningas trehväs, see saa "kuningas - õigusõmõistjas" nigu kohus kunagi ja tõõsõ tulõva egaüts uma mõtõldu hädä kaibamisega kuninga mano, tuu mõist õigusõ ja tege otsusõ, mida sis siäl samahn täüde viiäs. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kelle sann suidsas' kõgõ rohkõmb, oll' kõgõ parõmbidõ nätä külmä ja tuulõvagadsõ ilmaga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
"Kelle sii talgo..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
"Kelles iks taa vana vettä veese?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/49.html
Kelle sis pilbas saa, tuu viskas timä säältsamast kotusõlt, kohe timä maha sattõ, pööra sisse. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Kelles n´ooq suurõq nurmõq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/18.html
Kelles sa tõije pika siidi, kelles tõije kulda risti, olõ õi sul uma sõsar, kurä tütär um sino kottoh, äijo tütär asõmäl. ni tikõ tütär naas ütlemä, et ajagõ tuo tsorts ärr, lööge tälle, tuo olõ õi määnegi tsrk, ni vanomb veli lei kah ni ai tsirgu ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kelle sõrme pääle perämäne sõna trehvap, see saap kullis ja nakkap tõisi takan ajama. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
Kelle tsudsu saa, tuu om sõkõsikk. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Kelle uma om kiräkiil? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kelli lüvväs, papiq seeh laulvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kell 12 jagas Mooska talon ummi tiidmisi suidsusannast Kaasiku Ahto . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
"Kell kats - karänaasõl lats." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kell katõssa hummogu naksimi naasõga pihta ja õdagu katsa aigu lõpõtimi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
"Kell katõssa - kasta leib." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kell kolm - kokal poig." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kell kuus - kua ärä." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kell kümme - küdsä leib." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kell 6.10 lätt Põlvast buss` edesi Tartu pääleq." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Kell 10 naatas pääle Urvastõ seldsimajan kõnõlõmisõga, midä saiva teedä tinavaasta suvõl Urvastõ kandin sannaperimüst korjanu üliopilasõ. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Kell 11 nakkas ehitüsmeistri Jallai Aivar oppama Ööbiksaare talon palkhuunõ ehitüst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Kell 14 nakkas 2-3 tunnine käük kohaligen suidsusannun. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
"Kell neli - nisu hää." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kell oll' õigõs käänet! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Kell 19 om ILOÕDAK Plaksi külä Tuulepesa talon. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Kell om jo veeränd läbi, ijätüseautot olõ-i kongi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Kell 19 om tsimmaniõdak Plaani Karjamõisan. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Kell 12 oppas ehitüsmeistri Jallai Aivar Ööbiksaare talon palgele vara ragomist ja tappe tegemist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Kell 14 panõmi lavva pääle midägi süümises ja serpämises ja arotus jakkus veidü vabamban vormin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kell 6 piät jo kerkoh olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kell 12 sannaga köüdet tohterdamine Mooska talon mõtsamoori Karjuse Irje juhatamisel. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
"Kell säidse - säe säng." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kell 12 tetäss valla Mulgi koda, kus Mulgi kultuuri instituudi juhi kõneleve Mulgimaa aaluust. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
"Kell viis - viä ärä." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kelläga kahr: seto jutusõ' / jutusõajaja' Leeni ja Heino Sõrmus., kokku säädnü' ja kujundanu' Ain Sarv., keeletalitaja [ja järelsõna raamatu saamisloost ja autoritest] : http://www.rahvakultuur.ee/muinasjutukool/about.php?id=474
Kellä` löövä` ja tinises taivaviir. http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Kellämiis arvas, et tõnõ küsüs, kas opõtajat toote ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kellämiis vastas: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kellä olli sõamehe saina päält är võtnu ja Hilda müts oll’ kah kaonu, a tarõ pääl oll’ kraam kõik alalõ. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Kellä perrä jaetas aigo: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Kelläri külä ja talo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kelläst 13st omma huvilidsõ oodõdu Suurõ Munamäe suvõtarrõ, kon tetäs näputüüd, saa pruuvi rahvapille ja mekki lõkkõ pääl tettüt süüki. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Kelläs ütestõistkümnes saimi kodu Võrumaalõ Liinamäele ja nakas’ opõratsiooni viimäne osa: kombain maha, heedri traktori kunniga maha ja heedri kombainilõ ette riputaminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Kellä üte aigu tulõ tõõnõ tütrik küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kellõst kuuldu karõrõistkümne sugunõ helü, väega illos ja helle, kõik lijna rahvas naksi liikvalõ, säänest imelikku kellä kuuldõh, joosi ähenälä kaema, kost sääne um saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kel lühkine hius om tütrikal ja taht, et hius häste kasuse, sis tuu vanal kuul sügüse ja noorõl kuul keväjä pääle lambapügämist mingu (hobõsõ)talle ja lasko tõõsõl lambaraudõga hiusõ otsõ lõigada ja üldä': http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
"Kell ütessä - ültä edesi." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Kell üts - muna küts." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kel mesi olli, pan'd mett piimä sisse. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Kel nakkasõ käe' hallu ajama, mõnõl võt ristluihhe vai jal' säläturjo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kel oli, võtt kats hobõst kah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kel oll vähämb eläjit, tuu võidsõ tõõsõ käest kaitsa võtta, ku täl oll kar’us õga päiv vällä saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kel om hüäste, tuu taht viil parembahe. http://www.setomaa.ee/
«Kel omma koton tsia, nuu ei taha kah jahti tulla, et mitte katsku kodo tuvva, ja tuu omgi mõistlik.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kel paari tulli, siis tuu abiellu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kel tuu pallo leibä sai, kattõ leib ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kel veiga uma'-rõiva'-rassõ', sis opate, õt mis na vana'-huumõ omma', sis noid putsu võta', vette, läbi puhta hammõ, sis juu'-tuud, sis tuust saa abi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kel õnn, tuul ellä', kel tervüs, tuul tüüd tetä. http://www.setomaa.ee/
Kenya pääliin om Nairobi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kenya
Kenya vai Keeniä , ammõtlidsõlt Kenya Vabariik , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kenya
Kepiga lei, nigu vee sisse lei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kepikene käeh, vanaq rõivaq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kepp, hüä miis, ja midägi mullõ kaq süvvä saasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keppi olõ-õs käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kepp läts kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kepp olli käeh, käve mööda virgest [vagu], ku kartohka löüse, sis lei. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kepp sattõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kepp õks jal ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Kepp õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Kepp õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ker'kohe võetas söögiq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker'koh ol'l ütelnu vägimiis, õt kui sõda tulõ, sis tulõ üles. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ker'kust kodo tuldas, om kodorahval joq laud laaditõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerembäst läts’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Kere pal’kna kyik kerrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerese alaqpoolõ pantiq suurõmbaq kiviq, päälepoolõ pantiq vähämbäq kiviq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Keresekivi olli otsidu ja validu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Keresekivves kor'ati kõik raudkiviq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Keres om seo, miä and egäle sannale esimuudu henge ja hõngu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Keressekotus lae all pidi vaba olõma tuuperäst, õt sääl om kuumus kõgõ kõvõmb ja lihast nakkas rasõv vällä juuskma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Keresse pääle vihta ei panda ega keresse kotsil tedä ei soputõda, selle et lehe võiva kuumi kivve vaihõlõ sata ja säält karmu aia. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Keresse remondis kutsuti seo kõrd appi sändse tüü asjatundja ja meistri Agu Allikivi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Kerest tulõ õks üle kaia ja ku käü kivvest tuli vällä, sõs tuu kotussõ pääle kivi panda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Keretü pääl olli katõ-kolmõ soe jäle, ijä pääl käünüvä. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Kergats kitteh kihonõs, labask laitõh lagonõs, õigõ inemine heri-i' missõstkina. http://www.setomaa.ee/
Kerge Pärnil om üts poig, neli latsõlast ja säidse latsõlatsõlast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kergehe seeditäväq söögiq jääseq 2-3 tunni makko, ent söögiq, miä rassõq siitiq, esiqeräligult rasvadsõq söögiq, ommaq mõnikõrd 5-6 tunni maon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kerge jaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kergejovvustik om üts park spordiallo , minka hulka kuulussõq juuskmisõq , käümine, hüppämiseq, hiitmiseq, viskamisõq ja kuulitoukaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kergejovvustik
Kergemb kedägi laita ku kitta. http://www.setomaa.ee/
Kergemp taht viil kergempä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerge nal’aga või üteldä, et näütüses võissi palgada ilma tüüldä inemiisi tuud tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Kerge om muid laita, rasse esi parembahe tetä. http://www.setomaa.ee/
Kerge om tõist kõnõlda', a rassõ tõist ravida'. http://www.setomaa.ee/
Kergo_ks-tagõq, veerätägeq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Kergotagõq, veerätägeq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Kergu täüs rahvast, olõ-õi lävve õga ust? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Kerigokell Rõu 1936 (A. Raadla) 2Rõu, Plv - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Kerigo poolõ kivi külge kuijoma ja kaoma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kerigu all om uja, kost võõdas pühävett. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kerigukell Rõu 1897 (G. Raup) Urv, 2Rõu - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Kerigu kell um siäl Mustah järveh ja vaiki õdaguga timä siäl helisäs, um kuulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerigukellä' Se 1927 (M. Pihlapuu) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=299
Kerigukellä Se 1929 (V. Ruusamägi) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Kerigu kõrval om raatusõhoonõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kerigu läv’vi pääl pal’lo töhendedi arq tas’kit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerigu manu, ka sis tuud ei tiä? http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Kerigu peramätseh jakuh om viil mu sõrmus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keriguplatsi laada info. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=68&Itemid=82
Keriguplatsi laadalava esinejad. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=68&Itemid=82
Keriguplatsi laadulava ülesastja'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=90
Keriguplatsi laadu teedüs. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=90
Keriguplatsi laat: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=72&Itemid=94
Keriguuandi kiräsyna oll´ tukõv aluspõhi lõuna-eesti kirändüsele ja edimält oll´gi Lõuna-Eesti Põh´a-Eestist umakiilse kiräsyna poolõst iin, nikagu terveq testament põh´aeesti keelen vällä anti. http://wi.ee/voro/
Kerik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kerik ehitediq gooti stiilin ja tä om Põh'a-Õuruupa üts suurõmbit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Keri kerrä ja pakõ kohe nulga vaihõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerikist tettiq mošeeq , kants ehitediq ümbre, ehitediq minarette ja avalikkõ tsukõluskotussit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kerik jutlusõ aigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kerik, kogodus, opõtaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kerik luudi Pekingin 1917 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Kerik lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerik om ristiuso pühäkoda – hoonõq, kon peetäs jumalateenistüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kerik rahvast täüs, kohki olõ-õi lävve? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Kerik sai valmis 1997. aastal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
Kerikuh om sääne kolmõjalaga katla viiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keriku meistril olli ka naine, see hällüt oman korterin väikest ikvat last ja laul: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerikumäe järve veereh um üz tasanõ mäe kink, tuo olõvat vana keriku asõ, kõrrakõnõ maad säält tõisipooli järve um Kalmõtõt mägi, sääl um vanal aigu matus olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerikumäe järve ümbre um kiigih suur suo, sääl umma tõsõ' järve' seeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerikumäe järv um ka vanast sinnä tulnu, ku väega vanast sinnä kerik tetti, sis olõ õs järrve viel sääl, sis käve keriku mant õkva tie Kalmõtõ mano, säält kah nu järv' um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerikun kõrraga näk: vanakurat kirotas hobõsanaha pääle noide nimmi [nimesid], kes kerikun suigahtiva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kerikun nikaua ku laulõti ku kellä katõ`tõiskuni ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Kerikuopõtaja, rahvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kerikut ehitedi ja ilustedi, ent kõik liinarahvakene olli tegevüsen meistri nime nõudmise ja kullemisega, mida kostki teeda es saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kerikutii pääle harisiq, vei arq inemisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerikutäus rahvast, lävve ole-ei kohki? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Kerikuvaht läts ütel’ omalõ papilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerikuvaht tulõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keriku valitsus võtt sinnä nuid, kellel midägi ei olõ ja kes esi hindä eest jõud vällä kävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerik vaiju maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerik vaiu maa sisse. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kerit kerrä, pitsähütet peijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerkoh timä kah piserd tuuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kerkoopõtajaq lükässiq ettepanõgi tagasi nink opassiq, peiq jutuisi ja lõiq kirävarra edesi lõunaeesti keelen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/13._lehekuu_p%C3%A4iv
Kerksänd küsüs: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kerku kell olõvat Mustajärve vaonu ja vasta vihma undas õks. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kerä eeh tarrõ, timä ka takah tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerä iih, ora takah, hiirekeldre keskpaigah? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Kerä läts eeh kappi, timä takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kerä läts eeh, timä kah läts takah üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kit pit’e ja kül’li pit’e tuu syna tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kohe ku mi lät’si, ei tihka kuigi hämmädäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kohe om majarahval vyydõt kutjat ja süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kohe tulti, syss tuudi täl’le kät’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kohe õks või-i takah minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’koh ol’lgiq tuu kuningatütär halvu perält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’koh ommaq naq pühäq Migulaq ja Jüriq ja Troetsaq, naid üldäskiq, et puusliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kuh ristetäs vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’ku saina sis’se tet’ti sään’e asõ, koh täl el’läq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ker’kust olliq tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes aian, kes aian? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Keset poliitilist kaost valõq Ungari aadlimeheq kõrraga kats kuningat: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Keset päävä aigo, nii üldäs, päiv puhkas veidkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keset vikakaarinahka om must silmäterä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Kesev vai kesv om terävili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesev
Kes iks, kes kergolõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Kes iks tõi uma kraami, läits umma tiid ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kes jõud tütriku naaruta, toolõ saa naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kesk-Afriga Vabariigi pääliin om Bangui . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesk-Afriga_Vabariik
Kesk-Afriga Vabariik om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesk-Afriga_Vabariik
Kesk-Ameerikas loetas Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesk-Ameeriga
Kesk Sulbi küllä ilmu üte pühäpäävä õdagu suurõ sula aigu äkki kats` ilmaduma suurt lumõmiist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Kes kaara lainas, peat rüä masma. http://www.setomaa.ee/
Keskaig om aoluujago Õuruupa vanaao ja vahtsõ ao vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
Keskaigsõ kiränigu Bremeni Adama perrä oll' Uppsala toona Roodsi kõgõ tähtsämb paganauso keskus ja timä templin olliq uhkõq aasõ (jumalidõ) kujoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Kes kaiho pelgäs, tuu õnnõ ei lövvä. http://www.setomaa.ee/
Kes kannahtas, tuu kavva eläs. http://www.setomaa.ee/
Keskaol hoiõti Pärsiän alalõ ja arõndõdiq edesi Vana-Kreeka ja Vana-Pärsiä filosoofiat ja matõmaatikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Keskaol püssü taa ku kerigu- ja tiidüskiil, a ildampa taad nain valdkunnõn inämb pruugita-as. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Keskao lõpos om Eestin loet päämädselt kattõ sündmüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
Keskaost pääle olliq tütriguq pühä Katariina kaitsõ all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Keskaost reformatsioonini oll' St Andrews Sotimaa usupääliin: timä piiskop oll' Soti kerko pää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
Kes keisri peräst, too oll näläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes, kes iks kergolõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Kes keskpaigah istõ, tuu vanahalv ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes kiisslaga leibä sei, tol läts' pää paljas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kes kinä kergolõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Keski rahva siäst hõigas': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Keski tullu timä manu, annu raha ja üülnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
"Kes kivi kõge enne ärä levväp, tuu saap asja endäle." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Keskiälidse ja vanõmba arvasõ, et nä kõnõlõsõ võro vai seto kiilt piaaigu niisama häste ku eesti kiilt ja selgele parõmbalõ ku vinne vai inglüse kiilt. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Keskiäliidsi ja vannu inemiisi jaos om võro vai seto keelen lugõminõ keskmädselt tsipa parõmb ja kirotaminõ tsipa kehvemb ku vinne keelen, a inglüse keelen lugõminõ ja kirotaminõ om noist viil kehvemb. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Keskkonnaamet , loodusväärtused , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Keskkoolin, TRÜ-n, kon opse neli aastakka arstitiidüst, ja EPA-n, mink lypõt´ tsootehnikunaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Keskkoolin inglisõ keele klassin. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Keskkoolin kutsuti vanõmba kuuli, pidivä latsilõ midägi suuvma. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Keskkottalt tull' juun alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Keskkunnaammõdi Põlva-Valga-Võro piirkunna jahindusõ as’atundja Tanniku Margo hinnas’, et Põlva ja Valga maakunnan om sussõ tsipa inämb ku inne, Võro maakunnan sama pall’o. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Keskkunnaammõdi Põlva–Valga–Võru regiooni maahuuldusõ as’atundja Ruukeli Jan ütel’, et hädä om tävveste teedä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Keskkunnaammõdi teedä omma soe perämädse 12 kuu joosul lambit murdnu Põlva maakunnan kümme, Valga maakunnan ütesä ja Võro maakunnan 14 kõrda. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Keskkunnaammõt: andkõ teedä kõgõst, miä om kaitsmist väärt! http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Keskkunnaammõt ja Võro instituut nakkasõ üten tüüd tegemä, et luuduskaitsõalodsõ puu, kivi, lätte ja tõsõ luudusväärtüse saasi kaartõ ja silte pääle kirja sändse nimega, nigu rahvas näile andnu om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Keskkunnaammõt nakkas uurmisõ plaani tävvendämä ja uut tuu man ka paikligõ inemiisi api. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Keskkunnaammõt om kutsnu noid tutvas tegemä Annamaa Külli Eesti taimõkasvatusõ instituudist ja Michelsoni Annika MTÜst Maadjas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
“Keskkunnamõjju parhilla hinnatas, rabakunna ja muakunna elupaiga omma joba löütü,” selet’ Eesti luuduskaitsõ seldsi Varstu osakunna päämiis Silla Silver. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Keskkunnateenistüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Keskliin om merepinnast kats miitret alanpuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Keskliit vallut' Lõunõ-Romaania ja Romaania pääliina Bukaresti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Keskmädselt saavaq nääq kõrraga 6 poiga, kiä saavaq sugukütses 3-4 kuuga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Keskmädselt tull’ vällä, et noorõ pidävä umma võro vai seto keelen lugõmist niisama hääs ku inglüse keelen lugõmist. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Keskmäne eloigä om 79,9 aastagat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Keskmäne kibõhus um 27 743,8 kilomiitrit tunnih. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Keskmäne lüük pidi minemä üle Kanepi Võro pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Keskmäne – siin omma savidsõ maakundi, suuri saakõ ei olõ tan kunagi saadu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Keskmäne tütär vaband niisama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Keskmäne ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keskmätsel paastunädälil, kolmapääva om paabapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keskmätsel vei küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keskmätsest perrä saada! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keskmätsest püihst om kolm nädälet tennüspäivä, säidsetõiskümme nädälet juripäivä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kes koju ootab Sangaste Teolt kodu tullen TII PIKKÄ MEILE MINNÄ, maa kavvele karata: jõvva ei kivile visata, sõmerile sõõrutada – kivi peiju mul pudesi, sõmmer sõrmile lagusi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Keskpaigast om see kivi nii näta, õtsekui oles ta tõise alumadse kivi pääle nõstetu, nigu mõni kivi pool tõise pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Keskpäev. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Keskpääva õks üldäs kaq halvakõsõq rohkõmb videlevät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keskpäävä aigu kõnõliva Veeroja Eda ja Urmas suidsusanna kütmisest, vihtu tegemisest, sannan liha suidsutamisest, viil oll juttu sannakombist vanal aol ja täämbäsel pääväl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Keskriigiq sõdõq Antandi moodustanuq Ütiskuningriigi , Prantsusmaa ja Vinnemaa vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Keskriigiq vai Nelikliit (inglüse keelen Central Powers , s'aksa keelen Mittelmächte ) oll' sõalinõ liit Edimädsen ilmasõan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Keskriigiq vallutiq Serbiä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kesktelevisioon näüdäs’ õnnõ balletti ja ETV pilti oll’ nii kavvas, ku soldani Aegviitu jõudsõva. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
"Kes kurat sääl reheh piässi vihkma?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Keskus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pesti_maakund
Keskus om Lossi 38 (vana anatoomikum'). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3414&op=lugu
Keskus om vallalõ E, K 10-13; http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Keskusõ aadrõs om Lossi 38, Tarto (Vana Anatoomikum). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Keskusõ aadrõs om Lossi 38 (vana anatoomikum). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Keskusõ aadrõs om Tartu, Lossi 38 (vana anatoomikum). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Keskusõga tegevä kuuntüüd joba mitu puuti: häätegemispoodist suurõmba ostu tennü inemine saa noist puutõst midägi odavamba hinnaga osta. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Keskusõ hindä ruumi kolmanda kõrra pääl – lado, kontor ja latsitarõ – tahtva viil vurhviandmist. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Keskusõ pidämises ja tulõvikun paarilõ inemisele palga masmisõs piässi raha tulõma häätegemispoodist. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
"Kes kuuld, kes näk'k?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Keskval'tsus jaga rahha ümbre, et vaesõmbin ja rikkambin provindsõn olõssiq inämbvähämb ütesugutsõq elotingimüseq ja massuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kes kõrra joba tõõsele edasi andsõ, sis enam es mõjo. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=4
Keskööse kuningatütär jalq kirstust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes küsüs käe’ külmä’, kua aarde jala’ jahe’? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kesküü aigo tulõ kuningatütär vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kesküül tulle ka vanamuur vana soldati pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Kesküü oll joba lähikesen. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kesküüse läts läbi Pihkva liina syss kyik kerikukelläq naksiq esiqhindäst lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes leeväpätsi kandso-otsa sei, tuu sai kas küläotsa mehele vai küläotsast naasõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kes lätt ker’kohe, ku küündleq lööväq palama, tuust saa keisri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes meil sõtta minnenessa? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes minno leie? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Kes mulle joostes vasta tulli? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
“Kes mul takah tul’l, tuu lätt vasta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes mu tüö’ tennäs, kua mass vaiva-palga? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kes mõistsõ häste oijo sis oidu är üle järve, kes mõista-as sis tuu poolõni ja veerekeseh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Kes mõistsõ häste oijo, sis tuu tekk kõiki vigurit vii seeh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Kes naq võisiq olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kes niida opas sinnu tegemä?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kes nii om võinu tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes no_ks tuu parmu ärä tapp´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/11.html
Kes no lõigas´ pühä-püdse, pühä-püdse leina-lehe? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kes noq sinnäq pan’d’ nuuq rüäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes noq tuud õigi saa! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes no ta sääne?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes no tulli kistutama? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kes nuuq suurõq säksäq ello tulliq, kas nuuq noq tälle veidkest kingeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes nuuq üüq om vah't'nuq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes oli Jahviga Japs? http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Kes oll Ilja peräst, tuu sai toitu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes oll sinnä pant ülekaejast, tuu ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes om mu tütrel käünü? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes om sino kleiti räbinu? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Kes om sinu hiussit sasinu? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
“Kes om söönü arq kitsõ pojaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes om äräq pahanu? http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Kes orre otsa puul olle, tuu küsse tõse käest: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kes peab sõtta meil minemä? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes peap sõtta minemaie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes pei ja kes muiõl käve, noid enämb ei olõ, taloki jo är' häötedu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
«Kes perse välja lainap, sittiko läbi külle luie.» Seod tundva nii seto ku võrokõsõ, ja paistus, et otsapite tartokõsõ kah. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Kes peä sõtta minemä? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes porti taht pitä, toda karistadi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Kes puhast hindäle jupi niitü, syss kes tahtsõq sääl jako, nooq pidiq niisama pallo puhastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes puulpühä õdago peräh päivä tüüd tegevä' ehk neläpäävä õdago, sis sjoo om noidõ higi ja vaiv. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kes pühäpäävä tööd tegeväq, nuuq kõ lõikvaq vai ragovaq timmä vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kesri ai rahvast kokko, kes ar otsisi mu tütreq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes saa inne mäe otsa? http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
“Kes sa olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes saq olõtõ sääne? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes saq sääne olt ja kost saq siiäq olt saanuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes saq tah sääne olt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes sa sääne olt, nõlgnyna?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes seda kaije, imetelivä kül selle ilosa töö ja kalli kraami üle, a keäki es osta! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kesseli Helju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Kes selle kübärä pähä panep, toda kiäki ei näe, ja kes selle teki pääl saisap ja ütlep: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kes siih jal käü sul? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kes siiä olnõs matõtu?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/25.html
- "Kes sina siss olet, et sina esi ei või marju korjata?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Kes sis ülesse jääs, tuu jääs kuivama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kes soo jõud arq üldäq, minkperäst soo siiäq sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes soo nii ilosa hammõ om ummõlnu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes sul om sääne käskjalg saadõt käümä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes sul om sääne saadõt käümä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes sul tah tulõ mano om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes sul tuud tsika iks kinni hoit. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
«Kes sutva ja tahtva tüüd tetä, omma paigan, kes tüübüroon kirän omma, omma slikerdäjä,» om tä kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
“Kes syna vahele ütles, tuu sada rubla lavva pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kes syna vaihõlõ ütles tuul mõõgaga pää otsast.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kes syss rahva seletäs halvust arq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes sääl iks rüppü lindanõs? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/24.html
Kes sääl keero loogamõtsan? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
Kes sääl koton koolenes? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kes sääl kottust vasta tulli? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes sääl kõnnip kellega? http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/2035
“Kes sääl kõvvõr, kes õigõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes sääl minnu kaema tulli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/16.html
Kes sääl mulle vasta tulli? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
- “Kes sääl syss süüdläne! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes säält aidast ka läbi läts’, tuu pidi olõma väega kerge, nigu õhupall. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kes säält merest vastu tulli? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes söövä', võtva' vasta: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kes tahtsõ, sai ka mustikit kama sisse panda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kes taht, tuu või ka mõtõlda, et kiäki tä häid mõttit kuuld. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kes talgo vorstega joud ravida. http://www.setomaa.ee/
Kes tanumin vasta tul’li? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/20/olli-mina-tille-teopoissi/
Kes ta om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes ta sääne om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes teid arq hoit?! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kes teil kotoh om?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tiid, kas Jummal olõs jätnü sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kes tiid," koste poiss, "ma või ka mõndagi tükki ärä tetä; te võis 19 mulle ommete üteldä, mes teil viga om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kest järvi tulõkõnõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Kest merd tetäs tuld? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Kes toda võip teedä? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kes tohtsõ toomõ müvväq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Kes toolõ kõvvõr? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tull vasta tanumin? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kes tulõ, tuu pand rahha kooljalõ ryndu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tundsõ eläjil midä mutti, tuu vei kahru lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tuud kynõli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tuu_ks lävele lähüsi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/47.html
Kes tuu käüse pümmel üül? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
“Kes tuu ol’l’, kes sullõ lubasi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tuu sääne oll? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tuu tiidki, õt KELLÄ` LÖÖVÄ`?! http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Kes tuu õigõ jõudsõ puhasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tuu õigõ tulõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tõi muq, tuu toogõq laulatusrõivaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tõõnõ, toolõ kartus, kes jääs kõ laisõmbast, toolõ saa mänguriist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes tõõsõna kätte saias, om pini. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kes vanast puhast leibä sai süvväq! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kes vanna asja mälehtäs, tool silm vällä. http://www.setomaa.ee/
Kesvaterä palka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kesvist saa tetäq jahho, suurmit ja kruppõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesev
Kesvi survutas Võn 1889 (T. Lätti) Võn, 3Plv - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kesvä, kaara ja rüä vaihõl vaihõtegemine oll’ latsilõ peris keerolinõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
"Kesvä kihukõist, kaara kahukõist." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kesvä olli keerulitsõ, kaara katsakandilitsõ. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Kesväterä kattõ arqki tuu taplusõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes võtt temmä ravida? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kes võt’t rohkõmb, kes veidemb, kyigilõ sai uma arv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kesõv tet’ti kõõ sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keti jäle' olli' pääl. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Ketraq, ketraq, memme tütär!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Ketraq no, ketraq, memme tütär! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Keträ', Liiso : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Keträ_ks jäl Liisa, memme tütär! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/45.html
Keträq, Liisu, memme tütär! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/45.html
Kevajä piät edimätse mahlaga inne juomist suud mõskma, sis pala ai suu ärr suvõl ei lohkõ tuule käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
«Kevväi Mehkamaa muudu». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Kevväi om jahhe aastaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Kevväi om käen ja lumi Tarto liinast lännü. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Kevväi om pall’udõ arvatõn kõgõ ilusamb aasta-aig. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kevväi tulõ mahlaga Tintso Üllar võtt nii vahtrõ- ku kõomahla. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Keväde käiti luua okse lõikamen, sis ku veel lehti puie küllen es ole; nee tetti suve jaos valmis, ja sügüse ku lehe maha lännu ollive, sis tetti jälle talve jaos luua valmis. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Keväde tiip Hendrik Mulgimaa ütte liitmise konverentsi ja suve lõpun piass temä kodutalun Karksin valmis saama lennuväli. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Keväjite joq käveq sääntse vanaqmeheq hinnäst pakmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä alostus om urbõkuu edimäne päiv vai süküskuu edimäne päiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Keväjädsel al olõ-õs kellgi inäp leevä raasa majah, et tuod roho iestgi võtta olõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Keväjädsel aol kanneti üle külä, ega pernaase puolt värskit võidu ja edimäst kohopiima õhi=hauda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Keväjä enne juripäivä kuna külavanõmb ai mehe kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä kooli lõpõtanu tütärlats sai jaanuarih Eesti meistris korgushüppeh ja Balti võistlusõl tull’ kolmandas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Keväjä, ku myni ai kar’a varrappa väl’lä, syss kai esiq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä käve üten imä ja tütrega. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Keväjä külävanõmb ai kyik meheq tsässona mano kopli pääle kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä lätsimi kaema, mis tetä and. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Keväjä mindäs kodo tagasi,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Keväjäne Võhandu vesi om alostanu käüki Kubijalõ, III Umalõ Pidolõ! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Keväjäne aig ol’l, midä sei kaq mõtsa alt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjäne kar´alaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/3.html
Keväjäne sildirõõm Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Keväjä, nii ku toome äitsnese', sügüse pöeti, sis ku lauta jäivä ja talvõl kolmas kõrd. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Keväjä oll' iks nii, õt ku trehvsit sannast müüdä minemä, koh õkva liha suitso, tundsõt hääd suidsoliha lõhna. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Keväjä ol’li iks kat’s nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä pand küläkogo tuu ka kimmäs, mitmõ lehmä iist pidi kar’usõ õga päivi vällä saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Keväjä, peräst lumõ sulamist, puhastõdas maasigapinnär murorihaga ärq, et vanaq leheq ärq võttaq üten kah'otegijidega, kiä võisõq talvõ üle elläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Keväjäs saa näil valmis vahtsõnõ lasõr'tsõõr'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Keväjä sulas lumi ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Keväjä tahtva' kõik vällä juuskma ja lindamma minnä', loodus nakas hõiskamma ja umma illo näütämmä, nii ka' inõmisõ hing ihkas vabaduist ja haljuist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Keväjä tekk’ Aila «Teemi är!» käsitüütalgu: latsõ meisterdi kaartõ, müügitulu läts’ keskusõ hääs. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Keväjä tetti kooli aid häste ilosas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Keväjä tunnismärgiq ommaq lämmäkraatõ kasuminõ, maal sulas lumi ni järvil sulas ijä üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Keväjä viil lasksõ sannalõ eterniitkatussõ panda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Keäki Setu vana moorikene jutustas mulle kindma ja tõe meelega, kuis timä edimäne poig oles sandis jäänüki, ku' “sändsit inemisi” es olesi olnu, kes tõpe mõistse parandada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
«Keäki teist tulõ pia är mu manu.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Keä_ks mar´al havva kaivi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/26.html
Keä käve_ks neiot ikõmah? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/28.html
Keä lätt üle vanembide, tuu lätt ka üle jumala. http://www.setomaa.ee/
Keä meil õks armsamb kodo jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Keä mullõ lavva katt´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/29.html
Keä ol'l kua tüütännü, niipal'lo sai palka. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Keä om sis tasoja, keä sis kadõhusõ tegijä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Keä santi saaja võtt, vaest vaka perrä. http://www.setomaa.ee/
Keä vasta putunõssa? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/31.html
Khosravi Aboutorab - kiränik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kia joudsõ, kuts ummi sugulaisi kokku. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kia kunagi esi aia takah ei ole olnu, ei otsi tuu ka tõisi sinnä. http://www.setomaa.ee/
Kia laiseldeh elä, tuu kaadsulda kargas. http://www.setomaa.ee/
Kia pinnega magama lätt, tulõ kirpaga üles. http://www.setomaa.ee/
Kia söögi man rõnna iest ärr vala (täüs tsilgutas) toolõ saa joodik naane vai mies. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kia umma võhlumunna lättehe lasknu, nuo ütlese, et rumm um seeh hulgaaigu unnanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kibõhus vai liikmiskibõhus om füüsigalinõ suurus , miä näütäs, ku pall'o kihä kotus ruumin ao joosul muutus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
Kibõhusvektoril om nii tsiht ku arvolinõ väärtüs (vektori pikkus, tuud kutsutas kihä kibõhusõs ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5husvektor
Kibõhusvektori muutumist näütäs kipõndus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5husvektor
Kibõhusvektor om füüsigalinõ suurus , miä näütäs, kuis liikja kihä kotus ruumin muutus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5husvektor
Kibõhusõ mõõt SI-süstemin om m/s (miitret sekondin). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
Kibõna ao peräst sõit pasatska hobõsõga muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kidra, klavõr', karmoska, akordion'; http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
Kidsi arstmesest võeti jakaline hain, kidsihain. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsiga naas käsi kas ola jagust, kunnärpääst, käsivarrõst ehk peo kotalt roksma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsihaiguse vasta kasusõ viil kidsihaina - kõllastõ häärmitõga, häste maad liki. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsi haigõ läts kidsipurõja mano, sis kidsipurõja võtt haigõ käe ja haugas kolmõst poolõst haigõt kodust. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kidsihaina' olli, nu panti niisama kidsi ümbre. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsihaina hõõru õlile, pane käe pääle, kui kidsi on, mähi kinni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsihain kasus põllu pääl ja tal om sahtine juur. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsihainu kah - rogisese ja kidsisese, sis noidega mähiti ja kanepidega kah mähiti. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kidsi kivvi, nuri pajju. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kidsil perenaisel läts silm lajas, et võid hulga sööjide sean kui ärä sulli, ja ta suu läts ka lajas ütlema: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kidsi sõna olli ollu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kige edimesse mulgi keele ruppi om tullu inimesi mitme eriala päält, Leeni õpip näitess ajalugu. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Kige olulisemp om ehk sii, et tegijeid om egän suurempen külän või linnän. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Kige parembe saave auinna. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Kigepäält muduki muusikamihe, kes tahass saija luumisindu rahvaluulest. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
Kigepäält ollive luu, siss saive na pildi manu ja aasta illemp om kik ütenkogusen. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Kige talwe hõlman hoije. http://www.suri.ee/klubi/laulu.html
Kige tähtsämbess pidäsive kõneleje ja kulleje Mulgimaa piire mahamärkmist, et egäüits tääss, kost Mulgimaa pääle akkap ja tuless lõpp villändimaalaste mulkess pidämisele. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Kige tähtsämb om, et sii noorte ajupotentsiaal tulep sinna ligi. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Kige vanemb miis olli 95-aastene mõtsavaht August Puuste. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Kigirikuq-kägirikuq, mäe küleh kükähün? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kihlkund: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
«Kihlkundõ seeh võinu inämb kuuhtüüd olla, et kihlkundlist identiteeti tugõvambas tetä,» kõnõl’ Orava vallavanõmb Plakso Ülo, kink vald jääs Põlva maakunda, a Vahtsõliina kihlkunda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Kihlkunna- ja vallakooliq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kihlkunnakoolilõ , miä tooniaoni köstrimajan kogoni kitsan ruumin oll' olnuq, ehitedi köstrimajast lahon umaette kivimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kihlkunnapiire ehk aoluuliidsi kultuuripiire maahamärkmine oll’ Eesti rahva muusõumi mõtõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Kihlkunna-päkädsimaa Mõnistõn Foto: isetegija.net Mõnistõ muusõum kuts latsi 6.-9. jõulukuul päkädsimaalõ, muusõumi-päkädsi kõnõlõsõ timahava vana Võromaa katsast kihlkunnast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kihlkunnasildi jõudsõ vanalõ Võromaalõ Yts edimäidsi kihlkunnasilte Võro-Tarto tii veeren. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
«Kihlkunnasilte pandas yles terven Eestin, seo kõrraga saava paika mi ammõdi lõuna regiooni sildi,» sellet’ Suurõtiiammõdi lõuna regiooni liikluskõrraldusõ osakunna juht Prüki Andrus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Kihlkunnasilte pand yles Suurõtiiammõt (Maanteeamet) ja neo piässi yles saama märdikuus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Kihnlase om valmis saanu` peris uma kaubamajaga, miä saisneh võimaluseh interneti keskkonnah ehedät Kihnu kaupa osta`, miä umakõrda om pannu seto märgotamma, õt kas ka näil võinu sääne hüä kotus olla`, kost inemise üle maailma kõksagast ehedät seto kaupa saasi`. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Kihnu ala om 16,4 km² (saarõkõisigaq üten 16,9 km²). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu kerik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu koolih nii tetäs). http://www.setomaa.ee/docs/file/Otsus_24_01_14_Deklaratsioon-seto-keelest.pdf
Kihnu küläpuut ja kohvik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnulõ kõgõ lähkümb kotus maisõmaal om Tõstamaa puul'saarõ Lao maanõna, miä om 10,2 km kavvusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu mereviir. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu naase’ panni’ püstü e-kaubamaja ( 05.04.2011.a. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Kihnu om kõgõ suurõmb saar' Liivi lahen ni suurusõlt säitsmes Eesti saar'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu saar' jääs Pärno maakunda ni moodustas Kihnu valla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihnu tulõtorn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Kihodi huulõ mõnõ mühägu, a tõne tiindüs naas hullama.. http://seto.ee/category/jutuq/
Kiholaisi om sääl kõvva, ku lääti, arvõstagõ sändse rõivaga, miä noid väega mano ei lasõ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Kiholaisi tikus parladsõl aol kah pallo olõma, nii et ka tuus tulõ hinnäst ette valmista! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Kihotasõ hobositõga kõvastõ ja kullõsõq, et mürrin väega suur takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kihvahta, ku mäel olt, kihvahagu-ui, ku mäe all olt. http://www.setomaa.ee/
Kihäkultuuri tiidüskund mäng mägijalgpalli. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
19.15 Kihäkultuuri tiidüskunna edimädse päävä eksäm: õdagunõ võigõlus. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kihä liigus õkvajuuntpite kipõndusõga 3 m/s². Tuu tähendäs, et timä kibõhus kasus ega sekondiga 3 miitre võrra sekondin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
Kihä ol’l kyik tsoplikanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kihä om sisestpuult rõivastõt, nii ku voodõrdõt, pehmide, niiskidõ nahkoga ja üte risti saisva, osast hintidse, osast lihadsõ vahesaina läbi, minkal vaheliha ehk vahenahk nimi, kattõ jakko jaet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Kihä om täl tettü puupakukõsõst ja muiõ kihäossõ jaos om tarvitõt puulehti, sammõld, upõ ja kõrkjat. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Kihä sisen saisvaq süä , täü ehk kops ja muu sisekund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Kihäst hopõn, pääst inemine, Palkan Palkanovits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kiigu liigu laivakõnõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Kiijor õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
"Kii kipst, kuu kapst, kui murri muu' soe', nii murra sjoo soe ka'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kiil' om ja maastik ja... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Kiil hammastõ takal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kiilikund om kõgõ laemb rühm kiili , miä ommaq hindä vaihõl keelesugulusõn , tuu tähendäs, ommaq peri samast algkeelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiilkund
Kiili, miä käü-üi ütegi kiilkunna ala, (näütüses korea kiil ), kutsutas isolaatkeelis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiilkund
Kiili om ilman pall'o ja üts inemine või ka mitond kiilt kõnõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Kiil kõnõlõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kiil om maitsmisõ riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kiil om märgisüstem ; läbikäümise või arotusõ nõvv, miä pruuk märke ja naidõ kombiniirmise säädüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Kiil om rossõn veidükese, latsõn oll’ keelemõistminõ parõmb. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kiil suuh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kiil` sääd niguq ette määndsegi sisemidseq pingeq ja loogika kuni luu põhjuisiniq vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Kiilt kirotõdas ladina kirän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Kiilt kirotõdas parhilla ladina kirän, miä om sääl tarvitusõl 19. aastagasaa keskpaigast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Kiilt pruugitas Lõunõ-Afriga Vabariigin ja Namiibian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Kiilt tulõ kavalambalt arõnda. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Kiilt vaihtanuis loetas inemiisi, kiä koton uma keele asõmal sagõhõmpa tõist kiilt pruuk'vaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keelevaihtus
Kiil vii Kiiovahegi. http://www.setomaa.ee/
Kiil õks vil ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_1.html
Kiiora Päälik: http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Kiiora om jo paar suvvõ Setomaal ja välähpuul hellü tennü'. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Kiiovahe võivaq na oosõq min’näq külh, selle et jumala tüü ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiiovah om olnu säitsmekese kerikutegijit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiiovan ommaq olõman ka Štšekavitsa ja Horevitsa mägi nink Lõbedi jõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Kiiova om üts kõgõ vanõmbit liino Hummogu-Õuruupan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Kiiova vai Kiiov om Ukraina pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Kiip-kaap katsõh, Must-Mihkli moro pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
Kiira kaq otsah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiird-kaard katusõh, Must-Mihkli moro pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
Kiirdles-viirdles kivitsen keldren? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Kiird oidan ka ennäst sõs kuu puule ja saanu Vanatondist jagu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Kiir-kaar katuseh, Must-Mihtli moro pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
Kiisla ala inämb viina ei andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiisla jääs kõõ perämätses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiisla kaq arq süüd, om mälehtüslaud läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiisla lavva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiit' arq, seiväq lavva man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiit kats pangi keevät vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiit’ ruua ar, pand laua pääle nii luidsagi liua veere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiit’ söögi valmist, kut’s’ sepäq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiivitäjit oll’ vana-aasta viil nättü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kikas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikas Võn 1889 (T. Lätti) Hlj, Võn - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1274
Kikas es jõvva üle suurõ ja korgõ mäe linnata ja nõid jäi maaha, pakõja kihoteva tulitsõ kiirusõga iks edesi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kikas istus orrõ pääl ja' sooligu' ribah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas ja kikka hari. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikas ka eloh, kir’ähüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas ka lõppi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas-kana ära tsibist. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kikas-kana ärä savits. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kikas kirahti, niq lagosi arqki sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas kirg, kana kaak, pini hauk päälekauba. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikas kirg, niq jalq kirstu tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas kirg orrõ pääl, sooligu' orrõ all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas kirg orrõ pääl, sooligu ribah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas kirähti, läts kirstu, kolahti ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas kirähti, läts kolahti ynnõ kirstu jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas kirähüt’, niq läts arq kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kikas linnas´ ruugo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kikas lätt orsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
"Kikas läämiq tarrõ tegemä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas nakas' kir'g'mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas nakas jal tänni: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kikas nakas kirg’mä ja vanakuri pidi pagõhõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas oll’ ka mu oppaja, ma käve väega pall’o Kikka man. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kikas om kodotsirk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikas om mere poole kõverehe! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kikas orre pääl, sooligu' orre all ribah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas orrõ pääl, sooligu orrõ all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas orrõ pääl, sooliku' ripakõlla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas orsil: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas orsil, sooliga' virahusi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas orsil, sooligu ripusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas sabits´ ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kikas saina pääl, sooliku' ripakelle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas savits tuuldõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kikas sei tsia mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas tsibist lak’a. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kikas tul'l jälke' kodo ja küsse süvvä', a' kana ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kikas tulõ, löüd terä maast Se 1938/9 (E. Sõrmus) Plv, Räp, Vas v. Se, 6Se - 9 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kikas tulõ, löüd terä maast - 1+7+9+2 = 19 (26) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kikas tulõ tarrõ, võtt tera läve alt Se 1929 (I. Sonts) 3Se - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kikas üllen, sooligu' maahn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Kikas ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikas ütel´ kanalõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Kikas üteĺ kanalõ: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_29_laul.php
Kikati Kaarli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Kikati Kaarli Ohkatsi Eedult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kikka Karla luu nakkasõ hel’oma egäl suurõmbal lõõdsapidol ja ka keväjädsel rahvamuusigatüütlüisi festivaalil Moisekatsi Elohelü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kikka Liis, 8.b kl, Võro Kreutzwaldi G (Vananurmõ Ilmari “Olõ vihm”, Liisi perreperimüsest mano pandnu ja opanu Linnamäe Helena). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kikka-aasta ots tetti vallalõ joba minevä aasta lõpun, ku päält 300 lõõdsahuvilidsõ pidi Maaritsan timä mälehtüspäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kikka helü om "kikerikii" ja tuu helü tegemist kutsutas kirgmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikkakõnõ nakas tänni6: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
"Kikkakõnõ, tulõ maalõ sibistämmä-libistämmä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kikkakõnõ ütel' teedalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikkakõsõl ol'l väegaq kahjo teedakõsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kikkal om mitu paari kannussit ja häste suur hand. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kikka perrä om nime saanuq lill, midä kutsutas kikkakaadsos vai kikkapökses, kikkamari ja kikkasiin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kikka pilliluu võtt sääl mängi seoilmaao üts lõõdsakuningit – Ubina Juhan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kikkaseene lähkümbäq sugulasõq miiq mõtson ommaq kõllakas kikkasiin ja lehtre-kikkasiin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkaseene muudu näge vällä ka Eestin kasuja siin kuld-kikkaseenik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkaseeneq samblõ seeh palohkavarsi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkaseene seen om vett (91–93 % kaalust), valkõ (2,5 %; inimine siit noist ärq 70–80 %), hüdsivesäsnikke glükogiini ja trehhaluusi (paar protsenti), rasvo (0,4 %), kiudainit , beeta-karotiini , D- ja B-vitamiini (päämädselt B1, B3). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkaseene värm või ollaq kõllatsõst pihlõtsõni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiin (harilik kikkasiin, Cantharellus cibarius ) om kikkaseeneliidsi sugukunna kikkaseene perrehe kuuluv siin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiini hariligult küdsetäs, naist tetäs koorõga hämmähüst vai suppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiini võidas ka külmetäq, kuiki vanõmbaq kikkaseeneq võivaq ollaq päält ülessulatamist vähä kipõ maigugaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiini või löüdäq piimäkuu lõpust kooniq sügüse edimäidsi kõvvo üükülmini vai esiki lumõ tulõkini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiin kasus Põh'a- Õuruupan , Põh'a-Ameerikan (ka nt Mehhikon ), Aasian (ka nt Himaalajan ), ja Afrikan , nt Sambian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiin kasus niiskõ samblõ seen, kest haina vai maahasadanuisi lehti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiin kasus sakõmbahe nõgla- ja segämõtson. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kikkasiin om lihakas ja sagõhõhe lehtrekujolinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kik, kes om uvitet mulke tyydest-tegemistest, lugege mede almanakki! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Kik kihelkunna rahvas om uudatu. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
K¼ik kotuss oƒl vett täis. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
K?ik maailma roho olli arr juodu, a api ol?-?s kostki saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kik muu om siin ilman tähtsusetu. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Kik nii inimese, kes lastege mulgi kiilen kõneleve ja raasike julgeve ka õpete, om iki väga väärt inimese. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
K�ik nuurkotka’ ja kodot�tre’ piat tiidm� Eesti h�mni, maakund�, m�istma erinevit s�lmi tet�’, orienteeru’ ja muud s��nest viil. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Kiko_ks jäl keelilä kõnõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Kiko_ks kanaga kynõliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Kik om joba ootel ja tarre sissi asten läep süä lämmes, sest kik kasvatejese om rahvarõõvin ja maja om ilusti ehit. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Kikulõ miis ja tütrekene üten... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
"Kikurukuu, angõq arq teeda-paaba kuldkarits!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kildamäng vai puslõ om mäng , kon tulõ pall'o väikeisi, tihtipääle viguridsõ kujoga, kiltõ kokko sünnütäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Kildinisaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Vinnemaal Murmanski oblastin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildinisaami_kiil
Kilk pääle tah tarõ iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kilonõ leeväpäts mass 1.05 latti, tuu om mi rahah umbõs 23 kruuni. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Kiltmaa siseosan ommaq mäkiahilaq ja näide vaihhõl, 500-2000 m korgutsõl oroq, kost vesi vällä joosõ-iq ja kon om hulka soolajärvi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Kimalaisi võisi kõgõ inne otsi kodoaiast. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Kimmähe and' toukõ liina arõngulõ 1889 valminu Valga - Pihkva raudtii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Kimmähe kirota edesi, nakka uma tõsõ kogo jaos luulõtuisi kokko säädmä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kimmähe om nüüd aig puhta rõiva’ kapist vällä võtta ja üle kaia’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kimmähe om taa väega vana ja keerolidsõlt kujonuq nättüs, mink uurmisõs lähkümbide sugukiili seen and võimalusõ õnnõ lõunaeesti kiil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kimmähe piät edesi opma ja uurma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kimmähe piät saama ehitüslua ja rehkendämä piät ka tuuga, et materjalikullu tulõ ütsjago ja ehitamise man peris ütsindä toimõ ei tulõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Kimmähe saasi sahvti müüki ka mõnda suurtõ puuti, ku olõsi väke asjo aia. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kimmähe saa vallaliisi savvusannu pääväst traditsioon ja ku varramba sanna ei saa, sõs vahtsõl aastagal kimmähe! http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Kimmähe suutvaq arukaq valla- vai liinavalitsusõq alati veitüs jäämä tükvät palgarahha läbimõtlõvambalt kasutaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Kimmähe tiidväq kohaliguq vanaq inemiseq viil ütte ku tõist säänest, miä raamatuhe kirja es saaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Kimmä kundõ, kiä mu käest joba aastit küttepuid telvä, saava tsipakõsõ hinnast alla kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kimmä kõrra seen omma poisi opnu aost kinni ja magamisest luku pidämä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kimmäle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Kimmäle andnu uma lipp võrokõsõlõ ka hindätiidmist mano. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kimmäle avitas viil aid. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Kimmäle om tuust api, ku asju kuun aruta. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
«Kimmäle om viilgi parõmbit sortõ, a ma kae siimne hinna perrä kah,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kimmäle om üts` asi traditsioon. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Kimmäle tiiä ma inämb tuud, miä om sündünü Räpinä kandih. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kimmäle tulõ säändse vahtsõ ja vallalidsõ suhtlõmisõga, vahtsõ ja vallalidsõ mõtlõmisõga, et umma tüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Kimmämbä ammõdi piässi kah iks är opma Toomas lõpõt’ timahavva Põlva ütisgümnaasiumi. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Kimmämbäs omma saanu ka Võro liina poisi Kaarna Karel (22), Jõelaiu Joosep (22) ja Niidü Sven (23) – miinipilja patarei juhtmisrühmä riamehe. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kimmä meetodi perrä tegeväq tiidläseq katsit ja kaesõq asjo perrä nink analüüsväq saadut teedüst, et luvvaq teoreetiliidsi seletüisi toolõ, kuis as'aq tüütäseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiid%C3%BCs
Kimmäst suurusõ alambmäärä saa-ai siski andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Kimmäst teedüst tõvõst om alatõn 18. aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Kimmäs tugi oll’ kõgõ võtta: uma küläkogokund, kelle liikmõ säändsel aol esi ja ilma kutsmalda avitama tulli. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
«Kimmä ütelüse» võistlus and’ hää saagi. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Kindaq ynnõ olli jäänüq ja tuu tulp, mis kummi tugõsi, tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kindla sõna, mes sa ütlet, temä kuulep ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kindlustusõ petmine om asi, midä pall'o tetäs ja miä vahel ka vällä tulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Kindral Laidoner (pääle Tarto vabastamist ülendedi tä kindrlais) and'ki käso viiäq sõategevüs üle võõralõ maalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kindral Laidoner (tuukõrd oll' tä viil polkovnik) pagõsi inglaisi mano Arhangelskihe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kindral jätse tütrigu maahha ja mõnõ ao peräst oll järv kah är' lännu uma kotusõ päält Meeldemäe lohko. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Kindral pahasi 2 ärä, müis poisi kolmesaa ruubli iist kuningale ärä ja ütel kah: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kindral pidäs tedä kaits kuud endä man nigu omma poiga ja ütel sis: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kinga tä üteh läts, üts vanamiis, tuu pan’d’ tähele, et soo pois’kõsõ aigu oll tuu asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kingeq tälle pal’lo varandust, laivakõsõ kaq anniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kingi Martin Luther ( Martin Luther King, Jr. , 1929–1968) oll' Ameeriga Ütisriike vaimulik nink afroameeriklaisi inemiseõiguisi iist võitlõva liikmisõ juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kingi_Martin_Luther
Kingi pall´o tervüsi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/4.html
Kingitüses tuudi tälle Haani vüügaq köüdet vilävihik, kon oll' 400 viläpääd 40 talo põllu päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Kingu Toomas, Tarto Raatusõ kooli direktri: http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Kinkaga oll' kõgõ põnõvamb juttu aia? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Kinkaga tarõn mängit? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kinka kynõli, syss tsusas’ jalapahkmõst (jalalabast) mõõga läbi, et nii piät saisma kuninga iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinkal latsõ omma, nuu iks tahtva väega kodo, a mõnõ omma ka õnnõligu, et saava õkva mi majan ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Kinkal om huvvi koton kasvuhuunõn vai lõunasaina veeren viinamarju kasvata, saa luumõ osta kas Räpinä aianduskoolist, Juhani puukoolist vai Pruuli-Kaska talost. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Kinkal omma latsõ, püüdvä esi toimõ tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kinkal om, võtku uma pill üten! http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kinkal pää häste kuuma ei kanna, saa osta hindäle linavildist sannamütsü (eräle moodu ja mõõdi naisi ja miihi jaos) vai pruuki sannalava pääl hoobis pääalost - hiitä lava pääle sälüle ja säädi lambavillavildiga pehmes tettü haavapakukõsõ kaala ala toes. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Kinkal viil joudu ja tahtmist om, saa perän kultuurimaja tulõkotussõ man istu. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kinkalõ tuu mõtõld om? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kinke timä kyik uma kraami kloostrilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinke tälle hüä pal’to ja vildiq ja kasuka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinke tälle ilosaq rõivaq väega, helmitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinke tälle kullatsõ kasti ja kasti tävve kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinke uma rõivaq Jelisseile, istõ vankrihe ja läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kink hobõstõlise te olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kink hobõstõlise ti olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kink karusõq te olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kink kar’usõq te olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kink (kelle) käeq panniq, nuuq piät võtma kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kink käsi sai otsa pääle, tuu syss sai tuu veere. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kink nui kygõ lähämbäle jääss, tuust saagi popkavaht´. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kink nui no varba päält kygõ kavvõmbahe läts´, tuu visas´ kygõ inne. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kink tahtõ hüvvä katusõharja tetäq, tuu pand' inne tõõsõ kõrra lavva pandmist paksu kõrra kõotohkõ üle katusõhar'a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
“Kink tsiakar’usõ te olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
7 Kink uma Vikipeediä om? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kinkõl ol’l kirotõt ja kunas, tuud ei tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinkõl poiga es olõq, tüt’ridega jäiq hät’tä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinkõlõ kui meelüs. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Kinkõlõ kuri ol’l tett, ütel’ tarsinalõ, kyik’ külämeheq ol’liq kõrrast tarsinah - tarsin võt’t külä kokko. et vot timä süüt’ tõõsõl arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinkõl üt’s tütär’ ol’l - tüt’rele es saaq miist kodo võttaq, in’ne kuq külä pidi ka ala andma, et miq võta täl’le mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kinkõ tsiku ti kaitsat siih?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinmähe ommaq suurõqmereq Atlandi , India , Vaiknõ suurmeri ja Põh'a-Iämeri , mõnikõrd loetas suurõsmeres viil ka Lõunõ-Iämerd . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Kinnidse nõna vasta soovitas Reva Krista pedäjänõglaauru ja kuusõkasvutsäid. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Kinnit’ viil hindä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinnit’ viil kõvõmbahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kinnütedü ümbrepandmisõ tegemises pallõmiq tuvvaq tarviliidsi alakirotuisi ja petsätidega originaaldokumendi. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
Kinä kabo tulli kaema. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/02.htm
Kip-kap katusõh, Must-Mihkli moro pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
Kipun ol´l´ kulda kirjutet, kan´n´ ol´l´ vas´ki vitsutet. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kipõl aol olõsi võinu as’a laembas aia, a parhilla olõsi hädäh: ei olõ nii pall’o tüüd anda. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kipõmbil om kardok joba maan Timahava tull’ kevväi varra ja kipõmba kardokakasvataja omma joba kardoka maaha pandnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kipõndus vai virgõndus vai kibõhuskasv om füüsigalinõ suurus , miä näütäs kibõhusõ muutumist aon . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
Kipõn rohkõmb ütele – üts miis om rohkõmb hinnah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kipõ oll noq ka mynikõrd, ku latsi oll joq kolq tükkü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kipõq algoritmiq tuu kontrollmisõs, kas arv om algarv ja kõrdlahotamisõs ommaq tähtsäq krüptograafia jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
“Kipõstõ sõitva võiduajamisõmassin, miä om ku suurtükükuul, om ilosamb Samotharke Nikest!” https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Kir'ätuuja läts läbi lae vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirbu roninuva nüüd hainu sisse, mes rebasel suun olliva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Kirchi Kaie ütel`, et võru-inglüse tunn` om peris popp. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Kirebi kivi mant mäke minneh käänd suur tie õkva järve perve pitteh minema, sääl umma järve kaldõ väega korgõ ja äkilize, ütelt kotalt nigu saina muodu, üz zori või rõõno um nigu zälk seeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kirebi kuulõ-s kilgutamist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Kireluu, kareluu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kireluu, kareluu” jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirges tsirgas punna pääväs. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Kirgämine vai radiats'uun om energiä levimine kirgi , lainidõ vai pudinidõ vuu kujol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirg%C3%A4mine
Kiri ei häiriq, lihtsalt taht harinõmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
Kiri ei kao noide q ja y tähti sissõ är. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Kirikukalendrist on tulnud nimed nagu: kyyndlapäävakuu, kyynlakuu, kyyndlakuu, kyyndlekuu, kyinlakuu, kyinglekuu, vastlakuu ja lihaheitekuu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=98&id=4419&op=lugu
1) Kiriläl kübäräkene, Karilal kaokõnõ, Mihkalil olõ-õi midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Kiriläl kübäräkene, Karilal kaokõnõ, Miktäl olõ-õi midägi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Kirilä pojaq võtva timä võrgu pääle, lasõi tulõ mere sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiri oll peijo jätet ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiristaja Arvis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
“Kiriväq kängäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiriväq lehmäq olliq inämbüisi Kiräseq, valgõ pääga lehmäq Päitsikuq, ku täht otsa iin, sõs Tähikuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Kirjapandmalda tulõ säitsme söögikõrra iist massa 17 €, latsil 10 €. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kirjapandminõ om jo mitu kõrda rassõmb ku kõnõlaminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Kirjapandminõ: www.polva.ee/laat-registreerimisleht . http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Kirja tulõssi hinnäst panda’ nätäl inne suvõülikuuli meili pääle ylo@mooste.ee (kuus söögikõrda lätt masma umbõs 15 eurot; riidi õdagu pakutas Veskitiatri man lambaliharuuga, mass ~1.5 eurot). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Kirja tund 83% inemiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kirjuga pühäserät’ti olõi nii nali saamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kirjuta kiri, et ka tõine puul esä kuningriiki minu perält om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kirjutan ka hallist mõnõ jutukõsõ üles, mida mitmõ saa jutukõsõ hulgast tähtsämbä tunnõ olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kirmas ja ilotaminõ kõõ rahvaga. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Kirmassel es kae vanakese midagi muudkui ennegi m?ne tobsi viina saas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kiroda' juttõ Umalõ Lehele! http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Kirodaq lihtsähe, julgõhe, selgehe! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kirodaq mõni tahetu artikli . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
«Kirodi keskkooli lõputüüs äriplaani viinamar’akasvatamisõst,» tulõt’ Värniku Meelis miilde, kuna timäl viinamar’a-plaan idanõma naas’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kirot' rahvavalguslikkõ teossit ja toimõnd' maarahva kasulist kallõndrit („Ma-rahwa Kassuline Kalnender“). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kirot` “Mõnne wastse Waimolikko Laulo” 1802 Barby ni and` vällä velistekogodusõ litaanijid ja liturgijid lõunaeesti keeli. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Kirotagõ meile ti hindä uman keelen ka vahtsel aastal! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Kirotagõq ja toimõndagõq vabalt taad maailma edimäst võrokeelist entsüklopeediät! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Kirotagõq meile ti hindä uman keelen ka vahtsel aastal! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Kirotaja Juhan kynõlõs kuninganna Maalilõ: http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kirotajaõiguisi kotsilõ saa lähkümbält lukõq artiklist Wikipedia: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kirotamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kirotaminõ om keelelidse sõnomi edesiandminõ teksti kujol, midä saa nätäq vai kumpiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirotamin%C3%B5
Kirotaminõ om mi maal nii vahtsõnõ tiidmine, et ku tõmmada lõpukirändi hinne õnnõ määndsegi koma vai sidekriipsukõsõ peräst maaha, om tuu tähenärimine ja ei muud. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Kirotamiq sõnaq üles! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Kirotamise parandamine: lühükeisi kokkovõttide kirotamine opit tekste abiga; http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kirotanu laulutekste ansamblitele ja kollektiivele Kala, Koer, Mtj, Orelipoiss, Bernhard, Ummamuudu, Pixels, Eliit, Lõkõriq. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Kirotanuq (inämbüisi võrokeelitsit) luulõtuisi, näütemänge, arvustuisi ja niisama aolehejutukõisi Võro kiilde tõlknu luulõtuisi (Heli Laaksonen, Hasso Krull) ja draamat (Shakespeare „Suveöö unenäo“ käsitüüliisi stseene). http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Kirotanuq ka näidendi ja hulga arvustuisi pagulaslehin. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Kirotanuq om JP veidü, a ynnõ võro keelen. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Kirotaq mängualostamisõ salmõ! http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kirotaq niimuudu, nigu Sa hariligult sõpruga kõnõlõt ja kirotat. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
"Kirotas." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirota või ka tuust, midä ti perreh hariligult süvväs, kost retsepti peri omma ja egäsugutsit jutukõisi ja mälehtüisi söögitegemisest. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Kirotedas ülearu pallo ja nii om egäl tekstil, egäl raamatul pallo veedep tähendüst ku innevanasti olli. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
«Kiroti PRIAlõ küsümise külmköögi ehitämises,» selet’ Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Kirot vasta, et las olla, mis om , hoitkõ käeh, nika ku ma kodo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirot´ aolehile. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Kirot’, et olgõ käeh, mis tä om ynnõ, niikaua olgõ käeh, ku ma kodo lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirot’, et tõota a ar löögü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirot’, et vyyraltmaalt om tulnu sääntse mänguriistaga, nigu inne olõi kuulnu kiäki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirot’ kolmõkümne aastaka pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirp küsünu: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karbeskirp.html
Kirriv kari, verrev hari, kats tarka kar'ust man? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Kirriv pini käu maad-ilma pite haukuh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=666
Kirriv pini lavva pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=666
Kirriv rakakõnõ käü maad-ilma pitteh haukuh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=666
Kirst pandas rekke vai rattilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirst tetäs kuusõst vai pedäjäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirst tuvvas aidast tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstuga nõstõtas aita suvõ aol. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstu jaos keelä-äs keski omast mõtsast puud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstu meil joht panda-as muud, kui nõgõl ja niidikeräkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstu pandas hüüvlilastõ, et vast tuuh ilmah ka tulõ tuld vaija läüdädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstus raoti kuus maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstutegijä kutsutas kõ võõras. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstu täüs hõpõt, kaasõ täüs kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirstu vallalõ võtiq, Pühä-Maar’ja kihhä inäb siih es olõk’iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirurgia vai haavaarstitiidüs (vanakreekakeelidsist sõnnost cheir 'käsi' + ergon 'tüü') om arstitiidüse ala, miä tohtõrdas tõpi ja vigastuisi päämädselt lõikuisi abil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirurgia
Kiruti es` raadiolõ üleminevä aasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kirves om veeda mehe jaos piaaigu sama tähtsa asi ku vibu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Kirvõga koputõdi päält palk ilusahe ligi jaq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kirvõga saa puud rakoq, lahkuq ja tahvitsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirv%C3%B5s
Kirvõs om tüü- ja sõariist , midä om tarvitõt joba väega vanast aost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirv%C3%B5s
Kirvõs pidäda tublimb ja hand tugõvamb olõma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kirä' Võromaalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:2009_raamaduq
Kirä iist honorari ei masta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kira.htm
Kiräkeele alossõs om malai keele riau murrõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Kiräkeeles sai pärsiä (dari) kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kiräkeelitsit bussisõidu-luulõtuisi om Contra kirotanuq külh. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kiräkeelitsit novelle om VR-l ilmunuq Edasin, Tartu Rahvateatri om mäng´nüq timä näütemängõ ja timä teosside põh`al tett dramatiseeringit. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
«Kiräkiilt kõnõlõ-i jo mi siih kiäki, ma arva, õt siih ei mõistõtagi tõisildõ,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Kirämiis' nimet' tuud uma elo kygõ ilosambas kingitüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Kirämiis Contra om ti tsõdsõ pojapoig. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kirämiis Ristikivi om vällä ütelnü mõttõ: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Kiränd. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kirändusele olessi hää, kui timä mõness aoss õkva är keeletäs. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Kirändüs: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kirändüse kandi päält om HS võrokõisilõ sama, mis Fr. Tuglas vai B. Kangro eestläisile. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kirändüse nimekirä kokkopanõgi man om kygõ tähtsämbas peet tuud, et otsitava lihtsähe kätte löüdnüq. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
19.00 Kirändüs- ja näütemänguõdak kultuurimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kirändüslikku tegotsõmist alost` 1900. aastagal. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Kirändüs om kultuurinättüs ja läbikäümise abinõvv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4nd%C3%BCs
Kirändüsoppaja Pintsoni Merle käe all sai timäst gümnaasiumi lõpus nuur kiränik, kelle luulõtusõq ilmusivaq nii ütisgümnaasiumi almanahhin Põlvepõllud, kohaligun aolehen ni saivaq häid kotussid opilaisi luulõvõistluisil. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Kirändüs vai literatuur (kõgõ laemban tähendüsen) om kirotõduq tekstiq , miä ommaq hariligult mõtõlduq kinkalõgi lugõmisõs, arvosaamisõs, läbielämises, pruukmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4nd%C3%BCs
- Kirändüsõdak Indrek Harglaga. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kiräniguq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kiräniguq võivaq kirotaq esiq stiilen, nii või kõnõldaq luulõtajist , proosakiränigest , näütekiränigest ja tõisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4nik
Kiränigu tüü tulõmus om kirändüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4nik
Kiränik Kauksi Ülle ütel’, et nuu sõna omma luulõtusõ, miä omma luudu nii kümne aastaga iist maausuliidsi palvidõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kiränik Rahmani Jan kirotas draakoni vorstist, Ojari Triinu jutu päälkiri om «Tita ja tsolgipang». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kiränik ja kunstnik Jaan Vahtra sündü 23. mail 1882 Moostõ valla Kaaru külä Kitsõ talun käsitüülise ja talurentniku pojana. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Kiränik om inemine, kiä luu kirätöid, tege tuud loomingulidsõlt ja häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4nik
Kiränik tüüt' plaadipoodihn ja pidi 1974-1981 Tokyohn jatsukohvikut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Kirän om juhatuisi savvusanna kütmisõs ja oppusõ sannaliisilõ, kiä inne olõ-i savvusannan käünü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Kirän pakutas, et nuu võinu ministeeriümile ka umalt puult kopsada, midä kaivanduisi tegemisest arvasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kirän sais’, et välläheide näüdä-i düsenteeriäpisiläisi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Kirän ümbrepandminõ tähendäs lättekeelen antu mõttõ kiräkujjo tsihtkeelen. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Kirän ümbrepandmisõ hinna seen om toimõndaminõ vai keelekorrõktuur ja inne välläandmist ülekaeminõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Kirä perrä näütäs, et Tsarigradah lei räüsäga ar ter’ve liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kirätöiega tegeles NH kah jo nuurusõst pääleq. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Kirätükk aolehist ja aokir'ost põh'asaami keelen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kiräviie kriitiga om veenü ütelt puult ülembäntuuduidõ vahtsõ kiräviie paranduisini, a tõõsõlt puult võrokeelidse aolehe Uma Leht kiräviieni, kon märgitä-i kakkõhellü ega korgõt õ -d, a pehmehüst märgitäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Kiräviijä es tiiä tuust midägi, mis oll tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiräviijä kodo minneh ka läts velenaase poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiräviis cipa muudõt. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kiräviisi om ildampa tävvendet Võro Instituudi keele ja synaraamadutüürühmä kogonduisil. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Kiräviisi ümbre om pikält võideldu ja vaieldu. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Kir’aviija tuust es tiiä midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kir’aviijä sai velenaase poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kir’äkandja es tiiä tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kir’äviijä sai tuu vele poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq kuningapoja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq kuningapoja maa seest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq kuningapoja vällä ja kuningapoig pes's vanahalva otsaniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq nii korgõhõ ar’a, ku jo nägemä naksiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq säält niidsi, köüdiq pal’giq niis’tega kokko, lät’siq üle mere ja päs’si arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisiq timä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisk hindä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisk hobõst tõistõ puuldõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisk joq poolõni arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisk tõõsõ jaku pääle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiskva, a ei jõua vällä kisku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kisk vällä ja mõs’k’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kis puttu söändäs, sii jäänu vigatses. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kis sio tammõ rajonõs? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/61.html
Kis sio tammõ vedänes? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/61.html
Kistavars murra katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kistavars murra katski ja panõ tõõnõ tõõsõ otsaga kokko ja syss saa tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kis tekk?" http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Kistumada armsa, et Põlva inemise ommava süämeas’as võtnu ka säändsit laulõ har’ota,» kõnõl’ Kalla Urmas. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Kistutiva kõik är,» kitt’ Malle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Kis tõõsõ üles jõudsõ tõmmada, tuu oll võitja. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kisõlaud tetti õkva nii pikk, et timä küündü katusõhar'ast nikaguq rästäpuu sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavva alumadsõq otsaq tulliq rästäpuu sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavvakatussillõ panti kosõ otsõ pääleq palk vaotusõs, napukatussillõ roovik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavvakatussil olliq kenäq sagarõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavvakatusõq olliq kõik terävä kelbäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavva otsaq tulliq kõik rästäpuu rendsi sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõlavvaq olliq halvaq lahku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kisõn'd', niq lei mõõgaga pää otsast märä varsul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ki sõs ütles tuo turak veli,et teil taga saa ai hüäste müüdüs, anna aigu, ku ma lää müümä, sõs näet, ku ma müü härä ärr nigu um müüdü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kitiq, et siih om külq hüä elo, siih om kui põrgoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitivä õt parep sai, enos ma tiijä-äi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kitku-ui liina minneh, kita liinast vällä tullõh. http://www.setomaa.ee/
Kitnü sõs kõikile oma jõudu, et ta vägimiis ja kõikist kõike rohkõmb jõudu om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kitsabman tähendüsen om fassism autoritaarnõ liikminõ ja ideoloogia, miä valits' Itaalian 1922–1943 Mussolini Benito juhtmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fassism
Kitsambalt mõtõldas maailma all kõkkõ tuud, miä Maa pääl olõman om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Kitsamban mõttõn mõistõtas erootiga all periselt olnuid vai fantaasia vai kunstiteossidõga edesi annõtuid esteetilidselt rafineeritüisi erootiliidsi läbielämiisi ni naidõ lättit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erootiga
Kitsamban mõttõn om teism uskminõ, et om olõman jummal , kiä om maailma loonuq ja juht kõkkõ, miä sääl sünnüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Teism
Kitsamban tähendüsen om regent inemine, kiä täüt monarki ülesandit, ku tegelik riigipää om alaiäline, tõbinõ vai muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Regent
Kitsambat sugulaskiili rühmä kkutsutas keelerühmäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiilkund
Kits and päävän liitri jagu piimä, nüsmine om küländ lihtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitse laul Kambja KIPSAN-KIPSAN, ÕNNUKÕNE, kips om kerge kargamaie: kips, kips, kips, kips, mäk, mäk, mäk. kips, kips, kips, kips, mäk, mäk, mäk. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
"Kitsi kolgi." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kitsi olõ pidänü neli aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
- "Kitsi purõ," ütles kidsipurõja. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kitsite kotustõ pääle õks säiq hendä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kits juus’k’ sandi mano, haar’d’ sandi sälgä jaq tulõma jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kits keldreh, kiil väläh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Kits kile karja Puhja KITS KIDU KARJA, võta pig (?) http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Kits kooban, sarvõ välän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1970
Kits kotin, sarvõ ussõn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1970
Kits lät's tarrõ ja' nakas häste elämä ja' ku' tä viil ar' õi olõ koolnu', sis eläs parhilla16 ka' edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kits läts kiini.(Lastõlaul). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/17.html
Kits oll´ kenä eläjäs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/7.html
Kits om laisa mehe lehm! http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Kits om sääne puulmõtsik elläi, timäga om küländ veidü huult. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kits püsüs terve: tä ots haina seest hindäle esi rohohainu. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kits tek'k hindäle kivetse1 maja. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kits tek’k kivetse tarõ, susi iätse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõ-jänesse omma piaaigu kaonu, a ilvessit om.) http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Kitsõkõnõ jalq tege mereruuh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõkõnõ ka' lät's suuhu, lõigas kuslapuitsõ kepi, määre lood'apuu marjuga' kokko, las'k tarõussõ vallalõ ja' käve kol' kõrra ümbre tarõ ja' röögähüt15 kõvastõ õt: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Kitsõkõnõ, lasõ' mul edekäpäkeisi peesütä'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Kitsõkõnõ, lasõ' no' nõnaotsakõist peesütä'7." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Kitsõkõnõ, lasõ' no' peräkäpäkeisi ka' sisse, väiga' külmehäse'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kitsõkõnõ naas’ kerigu akõndõ alla ilosahe mängmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõkõnõ vällä pakku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Kitsõ kõrdsi mano tulli mitmõst küläst hobõstõga kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõl oll toost hää miil, et omaq pojaq sai kätte, niq ütel pääväle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõ naha võit är parki, a ma ei olõ tuud tennü. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitsõ nüstäs kõrra päävän, a ku üte päävä vahelõ jätät, ei juhtu tuust kah suurõmbat midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitsõ om ka väega lihtsä pitä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitsõ pan’d’ mäe pääle ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kitsõpiimäst saa väega hääd juustu, ja tuu tegemine om lihtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitsõpiimä võtt inemise ihu parõmbalõ vasta kah. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kitsõpuu maröl tulõ must kuur maahha võtta ja kõllanõ sisu umsih ar kiitä (auru tohi'i välla laskõ) ja juvva. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Kitsõsitta saa küländ veidü, a siski parasjagu, et pindremaalõ väetüst saia. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Kitsõst saa-ai kärnänni, jänessest saa-ai uibovahti, soest saa-ai karapinni. http://www.setomaa.ee/
Kitsõ tapminõ om sama lihtsä ku lamba tapminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kits ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kittetut olkut se issand , se Iummal Israel , sest temma om koddo otznut ninck erra+ +lunnastanut omma raghwa . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Sakarja&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Kittüse jagosiva I – IV klassi vannusõrühmän nii: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kitusõ perrä naasevõtmistes pia ta sukugi parembas kui petuse perrä võtmistki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kit´e nakas´ üttelemä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/12.html
«Kitä eelektrimiist Eiche Aaret kah, kes kõnõl’ vatest ja voltest.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kitä hüäst! http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Kitäti, et Misso kuul om pästetü, pall’o sis latsi man om? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Kitä viil, nii ku jõudu ei olõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kiudorvi Tiiu konkursilõ õkvalt võitma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Kiudorv oll` õppõalajuhataja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Kiuma Viira külä Tüüde ja Viira nimelisi tallõga ja sys Kähri vallalgi uma Viira. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kiuma mõisalõ tüüd tegemä, kuigina käsk oll´ tuud. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kivi' oll kuumas kütetu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kiviaaig om muistidsõ ao kõgõ vanõmb jago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiviaig
Kiviaig om tuu jago aoluust, ku inemiseq tarvitivaq tüüriisto tegemises kivvi ja mõista-s viil metalist tüüriisto tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiviaig
Kivi ei kisu, känd ei kaku. http://cfe.ee/cantus-book?code=394&l=25&a=226
Kivigo’ õi tohi peo ala jäiä, nää’ piät peo alt tõõsõlõ poole viirdämmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kivi katski lei. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi katski leie. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi keelepessjä lüö iks nii: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kivikene, piklik, kui kurgi seeme, pandas silmä, ja tuo puhastas puru silmäst vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kivi_ks ütel: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/20.html
Kivi_ks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/23.html
Kivi lei katski. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
- “Kivile lää.“ - “Milles sul kat’s kot’ti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivi läbimõõt om miitre, veski kaald tonni ja sõglakast paarisaa kilo ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Kivi lähkoh elliq ja tiidseq mulgu, kost kotta saia sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivi läits järve. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi lätse merde. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi man ommõ kats ratast, üts ommõ kõõ viise, tõõsõlõ saa' kunagi vett pääle - 0+7+4+0 = 11 (12) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
Kivi merest Puhja KUI MINA OLLI EMA VÖÖLA, alla andija söame, sääl ma sei söame verda, maidsi memme massa verda – ütten massan ma magasi, ütten kopsun ma kosusi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kivioja Terje (44) ja Jaanus (47) Võrolt möivä tütre tettüt käsitüükosmeetikat. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kivi otsan, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Kivi peris nime sai Saarõ Evar teedä sis, ku 1990. aastil Võromaal kotussõnimmi kor’as’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kivipilli hely ja kõla ni pido kujondusõn tarvitõdu vesiratta, kapstatynny ja kivi köytvä ytes Uma Pido kontsõrt-lavastusõ pildilidse ja kunstilidsõ poolõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Kivi post saigi Eesti riik ja rahvas ümbre luukotiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivi pääl ol'l passatanuq ja söönüq pähkmit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiviranna Urmas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kivirõuk om ahivars ja majal, ku ommaq kiviq ynnõ perrä jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivi seeh om tuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivisild oll’ tõtõst illus sild… http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Kivist om õks api! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Kiviunik om ahivars ja koh tarõ asõ om perrä jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivi veerdi merde. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi veeris merde. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivi viirdü merde. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
"Kivivõrõtõ mõts om jo vannu kalmõ täüs," märgi ma hindäette. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kivivõrõtõ suur nurm sais söödün, nurmivahelidseq mõtsatsäräkuq ajava hinnäst iks aastidõga laembas, julgõq tuust, et miist ei olõq majan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kivi ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/1.html
- "Kivve korja!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivver-kõvver, kos sa läät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Kivve ta vedi küll. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Kivvi jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kivvi kaiõn tunnus, et maja ehitämise aigu om tuud päält kõvastõ lahutu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kivvi lüüdi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kivvi tirahtu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kiä' eläse' kavvõbah, Eesti poolõ pääl, sis üts kõrd aastagah õks proomitas mõlapääväl vanõbidõ haudu pääle minnä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kiä Umal Pidol laulda' saava'? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Kiä an’d rahha, syss ku pan’niq jal laulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä an’d’, sinnä käveq õga päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä esi saai minnä, tuu hot’ tõõsõltki saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä es jovvaq sukugi, toolõ an’ti kandora man kat’sküm’end viis’ persehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä hinnäst ette kirja pand, mass kolmõ päävä söögi iist 15 €, latsilõ (kooni 10 aastat) mass süümine 8 €. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kiä hin­näst ette kirjä pand, mass kolmõ päävä söögi (7 söögikõrra) iist 200 kruuni. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kiä inne ühendüst võtt, tuu saa! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kiä inämb, kiä saasõ inämb ilotõlla? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/15.html
""Kiä" ja "miä", tan nii ei kynõlda." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kiä jo pikäh, tuu jo kuulmisel. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kiä joq hulk aigu sõpruist pidäväq, syss harinõsõq arq, nigu ei saaqki inämb arq laheda ütstõõsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä joudsõ massaq, tuul lõpõki-s tuu maa mass kunagi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä jäi joq nii vaesõkõsõs, et täl inämb kedägi es olõ, ja ellä ka kohki es olõ, syss tuu naas käümä kor’atõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä jäi üteh ristegä, noo ol'l' niika sääl ku risti' läitsi' minemä pühäbä hummogo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
“Kiä jõud arq vahti, toolõ anna ma tütre arq ja poolõ riiki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä jõud tuo murdlõmise ärr kannahta ja hõngu kinni pitä, tuo viel päses eloha vällä, ku kahr mant ärr lätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kiä kaie, tuu kahitsi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Kiä katõsa kulda and, toolõ anti maja kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäke es tiiä, kes tä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäke saa-as tiidä, mis tuu kerigo nimi saa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kiäki ei jõua üles aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki es anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki es jätä ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki es mõtlõ tuu pääle, et bussi olli kolmandigu võrra odavamba, kvaliteet oll’ põhimõttõlidsõlt sama. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kiäki es taha inämb mukka kokko saia ja eski imä ütel’, et parõmb ärku ma inämb tulku.» Nii õkvalt ja karmilt kõnõlõs hindä kotsilõ Priit (40). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kiäki es ütleq midägi vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki inemine hõigas’ sügüse eski avaligult vällä, et tsiku pääle tulõ kuuluta sõda ja naada näid häötämä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Kiäki jõvva-as tälle ni arvu andaq nigu vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki midägi pakma ei tulõ, piät pääle käümä ja küsümä, kirotama taotluisi, seletämäh käümä riigimiihi man. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Kiäki muiduki tuud es loe pääle mu – ma olõ kõik läbi lugõnu, Stalini ja Lenini teossõ ja Hitleri «Mein Kampfi» kah. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Kiäki ole-ei sjood küsünü otse! http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Kiäki oll kaibanu, et Hödo varast timäl karmanest 25 ruublit. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Kiäki olõ-i tõist tagasi ka kirotanuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Kiäki opas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kiäkiq jõvvai märkiq, mis soo tähendäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäkiq jõvvai üldäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäkiq pakõ-õi, näei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäkiq päse-es minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäkiq tiiä-äs, et sääl ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäkiq timmä tiiä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki tiiäi minkõstki tunnista. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki tohi-i inämb lähkohe minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiäki tälle ryndu es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä kohut käü, tuu olkõ' kahrõ' miis, tuul olkõ' hammas hüä. http://www.setomaa.ee/
Kiä korjamah käve, tuu ugas’tsit’ rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä kost tahtsõ, säält lät’s, kün’d niit’, põim’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä_ks karas´ kaema? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Kiä_ks käve kääpälle? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/11.html
Kiä-ks läts, kiä kurvalt küsümähe: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_19_laul.php
Kiä_ks läts sääl kodo kutsma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/39.html
Kiä_ks no kaldu kaema? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/30.html
Kiä_ks no vasta puttusigi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Kiä_ks nu johtu kuulõvat? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/3.html
Kiä_ks siistä mi sõsari? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Kiä kuah olt tekk´? http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Kiä kässiga pall'o rasõdat tüüd tegeväq, noil kasus nahk peopesän väega paksos ja kõvas, nii kui tuud esierälikult raudseppi man näemiq, kiä sõs ka karõdit ja tulitsitki asjo kahjota peio võtvaq ja noidõga tülitä tallitasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Kiä kõgõ rohkõmp kõrdo jõud mänge’, tuu om kõkõ paremp mängjä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kiä kõige inämb külge lei, tuu sai inõle pal´lu munnõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kiä kõnõlõs? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kiä lammas üle jovva õi karada', tuu(o) um soel arr purt, um soe uma (kepi pidäjä nõstva mõnõlõ lambalõ keppi korgõmballõ). http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kiä lask kerkoh proovodi pitä ja mass, toolõ tulõ papp vasta kadinitsaga ja ristiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä lask proovodi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä liikvaga kaupli siih üm’bre Raakva, nuuq uma kambaga kin’geq soo lambi, et kauplus lät’s häs’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä liina? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Kiä liina, simmõ'õs, sele'es? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Kiä loengit kullõlda ei taha, saava välän Contraga sporti tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kiä läts iks kodo kutsma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Kiä läts jäl kodo kutsma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Kiä läts sys iks kodo kutsma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Kiä lät’s, iks tugõsi uma korvikõsõ kivi pääle, et pühä Annõkõnõ, armasta meid ja halõsta meid! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä lääs puid ostma, toolõ hobõsõvaht tõmmas’ roosaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä mereh surma pelgäs, tuu peläkuq, a saq peläkui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä midä ots, tuu tuud saa. http://www.setomaa.ee/
Kiä mi maal mõist gruusia kiilt ja kultuuri? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
«Kiä minno lasi, jäi mul sammamuudu tiidmäldä niisama nigu Kalda raha var…kaomaminek ja viläsalvõst vilä kaominõ!» viskas miis parhilla tuu üle eski nall’a. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Kiä mullõ annasi viina pääle, ma toolõ uma hin’ge ar annasiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä mõist, tuu lugõ pominanja ette, palvõkõnõ kaq joq om sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä naaro pegäs, tuu piiro koolõs. http://www.setomaa.ee/
Kiä naas' jo sääl ker'kut tegema ja jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kiä naas’ jo sääl ker’kut tegemä ja jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä noid tiidväq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kiä noq kuuljalõ taht suud suu mano panda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä no sei ynnõ, perremiis’, vai an’d õgalõ üt’ele raaskõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä nuuq pühäq meheq ol’liq, üt’s Mark ol’l väega suur’ jumalapallõja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä näid viil jäi, nuuq pan’niq jo pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä oll terveh, sis toolõ jäl nakaha-i külge haigusi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Kiä oll´ Jahviga Japs? http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Kiä ol’liq rahvas sääl, kar’usõ jaq, lät’siq alt pühäse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä ol’l pareb miis’ pan’ti pin’gi pääle istma; kiä ol’l kõhnõb, toolõ kah top’s viina ja kulat’sk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä ol’l vahi pääle pant, tuu kai, et naq ommaq iks pühäq ja tuu lät’s sin’nä asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä ol’l vanass jäänüq ja lat’si inämb olõõs, tuu käest nõudaas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä ol’l võtnu paastuda ja pallõlda, tuu sei kyik’ aig paastu süük’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä om kõ aho pääl, toolõ üldäs, et hõi viruskundra, tul aho päält maaha, kavva sa olt sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä om kõ ustavamb? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä omma’ kutsudu’? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Kiä om nii tark, nigu and sääntse mõistusõ, et kuningatütär kolmõ päävä seeh ei jõua arq otsuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä om seto? http://www.zetod.ee/set/126
"Kiä om tuu verevä habõnaga Kasaritsa miis...": ütiskuur / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Kiä pall'o makas, lätt laisas ja norotajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Kiä pan'd' hot ku suurõ kuurma, õks oll hobõsõl kerge vitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä pan'd hobõsõlõ suurõba kuurma, hopõn' ker'geppä tul'l. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kiä pan'd suurõ kuurma, tuul tun hopõn ker'gehe; kiä pan'd v´äiku kuurma, hopõn vidi rasõhhõhõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kiä pan’d suurõ kuurma, tuul tul’l hopõn ker’gehe, kiä pan’d väiku kuurma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä parhilla (raha)börse pääl sündüväl silmä pääl hoit, tund näütüses pangandusõ mängukaardimajakõsõna kokkusadamisõ võimalust kae et mitu kõrda päävän. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kiä parmu ärä tapp´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Kiä peremiis tulõ-õs kokko, ku syna oll viid, syss võidsõ aknõq purust lüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä periselt maailma valitsõs? https://www.jw.org/vro/
Kiä pidi umah kotoh, a väl’lä lät’s, võidsõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä plaan pikembät sõnavõttu, pallõmi seost teedä anda kõrraldajilõ ildamba rehekuu 15. pääväs (15.10.2011). http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Kiäq nuuq edimädseq olliq? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kiärdüst oppa` ma hüä miilega a eesti kiil om sääne… http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kiä saa-ai umma telki võttaq, või maadaq koolimaja põrmandu pääl. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kiä saa, või ütidse lavva pääle midägi üten võtta! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kiä sammamuudu tund, võinu hindäst mullõ vai talopidäjide liidulõ teedä anda, et ettevõtmisõlõ uma olg ala panda. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
- “Kiä sa olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä sa olõt? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
- “Kiä sedä ilma syss üleväh hoit, ku Jummal’ ei hoiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä sei_ks orost orasõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/13.html
Kiä seo kõrd Räpinähe es jõvva, või tuud tetä mõnõl tulõvadsõl kõrral. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kiä sinnä ärr sai, tuod inämb tohe es susi puttu, muudgu noid, kiä tie pääl kätte sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kiä su hindä lemmiku kiärniku omma`? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
«Kiä sullõ lubas liina tegemä naada?» A vägimiis kohrut' hinnäst, ni ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kiä sullõ ullikõsõlõ tulõ kaq õigõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kiä su pruut sõs um?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kiä suvõülikoolihn süvväq taht, piät hindä kimmähe inne 11.08 kirjä pandma. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Kiä syss jutusit tiid, ku korjaja ei tiiä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä sängü lask koolda, syss külärahvas nakkas suditama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä sääd hinnäst vai umma ärri Uma Pido laadulõ kaupa pakma – pandkõ hinnäst aigsahe kirja! http://blogs.station.ee/channel/24768
Kiä säändseq suurõq lumõmeheq ehit`, ei olõq Umale Lehele täpsembält teedäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Kiä taahha ilma mu lubalda liina tek'k? http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kiä taht ettekannõt pitäq, võtku õkva kõrraga ühendüst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Kiä taht hindäle Tähekese vahtsõt võrokeelist nummõrd, saa tuud osta Võro instituudist Võrolt vai Tähekese toimõndusõst pääliinast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kiä taht, lask lauda läve pääl ka pitäq, vai lauda ligi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä taht pillimiihi käe all küläkandlõmängu tunnõ võtta, andku hindäst teedä Soonõ Katilõ tel 5804 8426 vai kati.soon@gmail.com. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kiä taht raadiotüüd oppi ja avita saadõt tetä, pallõsi hindäst teedä anda kas See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kiä taht, saa koolimaja manu telgi üles panda. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
- Kiä taht, saa koorilaulõ ja -säädide konkursi žüriid avita uma hinnanguga laulõlõ . http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Kiä taht, saa tetä hindäle tarvildsõ puu-asja kodo ütenvõtmisõs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Kiä tahtsõ suurõmbat, tuu mas’s viis’küm’mend mar’ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä taht tetre otsi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä taht uurmisõ man üten avita vai tiid kõnõlda mõnt hääd luku kodoeläjide kotsilõ, andkõ teedä Umalõ Lehele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kiä taht, või hindäle esi otsi üümaja mõnõn Harglõ kandi turismitalon: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kiä taht, või kirota’ ka mõnõl tõsõl, süämelähküdsel teemal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kiä taht, või minnä sõitma kanuuga, a tuust piät ette teedä andma. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Kiä taht, või päält sanna ussõ iih piipu popsuta. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Kiä tell` Koidu saa Uma Lehe noidõga üten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Kiä terveh't suurt paastu jõvvai pitäq, syss edimäst, keskmäst jaq perämäst nädälit õks pidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tiid… http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kiä tiid, kiä tiid... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Kiä tiid, kunas kiä johtus. http://taarkatare.com/avaleht/
Kiä tiijä-äs, sis mõtel, kuis saa päid piteh kävvu, põrmandu seeh omma raudnagla’ sis käüti raudnagla päid piteh – tuu oll kerge. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kiä tiiä-äs, tuul saiq käeq sitaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä timmä nõs’t, syss kaet’i, et ku jo jalaq ris’ti lääväq, vai tagasi kai rahva pääle, syss lät’s jalq tõõnõ, võt’t arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kiä timmä tahtvaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä trehväs ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tsihilöüdmise-matkalõ ei taha minnä, saa kävvü kaeman ökoküllä. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kiä tul'l tälle pääle, timä an'd' perräq, es võtaq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tulliq, nuu tõi õks kotti ka: pätsi leibä, piimä vai lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tulõ mu velele? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Kiä tulõ mu velele, kull´o, kull´o? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Kiä tul’l viil nädäli peräst kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tund, et tä võro kiilt ei mõista, saa väiku võro keele oppusõ sanna lähiksel Karilatsi vanan koolitarõn. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Kiä tuud ei tiiä, piät esi perrä pruuvma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Kiä tuud ei tii, ärgu unistagu Hiina turust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kiä tuu nätäl koolõs, tuu saa kõrraga taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tuu pandsõ ja mille? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kiä tuu tõõnõ pühämiis’ ol’l timäga üteh, tuu ol’l võtnu pää maast ja tahtnu otsa panda täl’le. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tä Tagamõtsa külän om ja mändse omma herksämbä mälehtüse filmitegemisest, kõnõlõsõ «Tagamõtsa» osalidsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Kiä tä oll, vana-teedakõnõ vai Jummal, läts ette jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä tõisele õpas, tuust hindäst es saa unämb api. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Kiä tõist viht, sis toolõ tuu nii lugõ, and aitumma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kiä vaesõlõ and, toolõ Jummal' and vaesõ jao, niq andja jao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiävaihõmärke nimekiri lugõ üles kirävaihõmärke . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Kiä vargile lätt, tuo lugõgo tanoma otsast alastah ütesä saiba paari, perämätse mano tugõgõ käe, sis ei kuulõ tedä pini ei rahvas, nii oll üts varas säitse aita ärr kisknu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
8 Kiä vastutas Vikipeediä artiklidõ iist? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kiä viimätsen naard, naard parõmbalõ. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Kiä viisi-õs hüäste tetäq, tuu pand' põrmanduq höörikist palgõst vai hirsist, a kel huult oll', tuu tahvits' päälmädseq poolõq ärq silles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kiä vällä ots, tuu sa kuningalõ väü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä võtt´ hoolõ ussõ päält? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/17.html
Kiä võtt´ maasta pühä püdse? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Kiä võt’t kätte ja es masssaq kah, pap’p saai midägi tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä ynnõ läts, kyiki ravitsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiä äk’ki jääs haigõss, syss panõ noid teräkeisi pliiniravva pääle ja tsilgakõnõ vett kah nigu tossu tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kiõlavvaq kisti tuurast pedäjäpuust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Klaari Anne selet’, et kudamisõs om valli kolm esi muudu: piili pääl, vüütelgi pääl ja ka ütte vüüotsa ümbre kihä hoitõn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Klaasi Urmas egäl juhul lupas, et tuust rohilidsõ elo näütämisest ja oppamisõst saa kimmäs kommõ, et taa kasus viil ja kolis hinnäst süküskuuhtõ, et vällän kah saasi palki rako, lastu lüvvä ja muud säänest tetä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Klambridõ seen ommaq meil hariligumbaq võõrastäheq. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/pruuk1.html
Klambridõ sisse ommaq võro tähistün pantuq võõraq täheq, midä pruugitas võro keelen õnnõ võõridõ nimmi ja tsitaatsõnno kirotamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4hist%C3%BC
Klassigalidsõ füüsiga perrä om füüsigalidsõl kihäl mass (mitte õnnõ energiä), kolm geomeetrilist mõõti, liikmistii ja orientats'uun ruumin nink tä om olõman vähämbält veitse aigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/F%C3%BC%C3%BCsigalin%C3%B5_kih%C3%A4
Klassigalidsõn mekaanigan, om kihä kipõndus võrdõlinõ tälle mõovidõ joudõ summaga: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
Klassigaraadion. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Klassikalidsõ muusiga all mõtõldas hariligult muusikat, midä kirotivaq Õuruupa viiesepäq umbõs aastagil 1550-1900, vai sõs tuu muusiga muudu muusikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klassikalin%C3%B5_muusiga
Klassikalidsõn tähendüsen mõtõldas ümbreistmisõ all tuud, et elektroniq loovaq vai lahkvaq keemiliidsi köüdüssit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Klassikaline lausõq: http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Klassiussõ kõrvalõ sai õkva kotiriioli valmis,» uhkõldas Tiiu. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Klass kullõl’. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Klass` pand` naarma, kooliprovvi läts` näost punatsõs ja ütel`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
"Kleit olli õige küll," koste kuningapoig, "mes tost abi, ma piä ommete pää kaotama! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Klezmermuusikat ommaq tennüq Hummogu- Õuruupa juudiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klezmer
Klezmer om muusigastiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klezmer
Kliendi omma sändse inemise, kes peris ütsindä ei saa toimõ, a ei olõ viil ka nii haigõ, et piässi hoolõkotto är minemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kliendi tarviduisi perrä otsustõdas, määne ümbrepandmisliik valliq ni kas vaia lätt ütte vai mitund tõlki. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Kliima vai ilmastu om määntselegi piirkunnalõ umanõ pikä ao keskmäne ilm . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kliima
Kliimre mõtsan ärq ja lätsimi kupsa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Kliinikun anti luutust. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
«Kliinikust üteldi «ei» ja anti mu nummõr,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Klohhojalõ lüvvä-äi kolme vuuri kellä. http://www.setomaa.ee/
Kloostrit kjaudas üle maa õgalt puult kaemah. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
K??l sunniti t?ist juoma, a kost tuod s?? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Klubi Russkaja Banja vidäjä Ruspari Marat kutsõ jõulukuu keskpaigan Vinnemaalõ sannafestivaalilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Klubijuhataja ammõtit sait ka pitä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Kluppõ saa liigutaq edesi-tagasi ja ümbre käänähtäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Klõpsat sinnäq pääle ja nakkat kirotama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
- "K?nele iks, kallikene," pallel m?rsja, "ma ei taha kellegi midagi ?r? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
K??niva ka tagasi ja l?tsiva kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ko' asa' ar' kõik kokko säedö olliva, nägi kana kikast mõtsa puult tulõvat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kobist tõnõ ka uma hilbu’ närzu’ pää ala ni hidäs sinnäsamma kivi pääle, sääd`hinne ka ruttu süväste magama, nigu noorsas kõik, a esi oll iks herevällä ni kullõl, miä tütrek nakas tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Kobras om inseneer, kes tege, nigu timäle miildüs: ahi püsüs niimuudu üleväl, et tälle hindäle sälgä ei tulõ,» selet’ Maie ja ütel’, et miihil om plaan sanna ala raudvõrk panda, et majjaj inämb sanna lahkma päsnü-i. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Kobõ Kriisakõnõ rekke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodanikujulgust tulnuq rohkõmb üles näüdätä: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juruudis.htm
Kodarasõ Koit kuts kõiki tervüseviaga inemiisi julgõhe puutri-oppusõlõ tulõma — kotussit jakkus ja as'ast om kassu. http://www.els.ee/index.php?page=108
Kodask vai kodas om suur rüüvtsirk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodask
Kodo ei olõ keele hoitja. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kodo ei viiä, et koolu kraami ei või majja tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodoelläi om inemise puult kodostõt eläjide liht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodoell%C3%A4i
Kodoeläjist peetäs lambit , kitsi , tõprit , hobõsit , vesipühvlit , iislit ja kaamlit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kodoeläjäq ommaq näütüses hopõn , lehm , tsiga , lammas , pini , kass . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodoell%C3%A4i
Kodohoitja kaq tiidse, et kyiküts, täl om surm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodohoitja vei kaq timä aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodohoitja vei kaq tälle tuu kandlõ mängiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo jah tuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo, jalle kodo, meelemarakõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kodo ja poissõga hobõsõq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo jo nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodokaemin&otidle; http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_16.html
Kodo ka lät’siq, uma perrega seiq ja jõiq, an’niq üt’stõõsõga kätt, kumar’di jumalat, syss lät’siq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodokandi kotusõnimeq: taloq, asulakotusõq, loodusligult tähtsäq paigaq jms. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodokandi muistõndiq avald' tä brošüürin "Beiträge zur Kenntniss estnischer Sagen und Ueberlieferungen". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Kodokandipäiv tulõ juubõlihõngolinõ,» selet’ Aire. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kodokeele erijoonõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodokihlkund. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodokiilt panda-i raamõ sisse! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kodo, kodo, koosa neio! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/7.html
Kodo, kodo, neio noori: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Kodokotusõ, kodokihlkunna võrdlõmine mõnõ tõsõ aoluulidse Võromaa kandiga. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodo_ks, kodo, noori neio: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Kodo kurja veegu-ui' küllä. http://www.setomaa.ee/
Kodokülä ja kodovald. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodoleht ja sääl ollõv nimistü ommagi tuu kitmisõ-kotus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kodoliin, -uulits, -maja. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodo läts ja pan’d’ päitseq talli kivi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo läts niq nakas' vakka elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kodo lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kodo läät joq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodomäng (A.Pai/Wimberg, Contra) 16. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
«Kodomõts», pildi tulõ är saata 31. rehekuu pääväs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Kodo mõtõ tii pääle kõlba-ai. http://www.setomaa.ee/
Kodoni saadiq arq ja kõ pessiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo oll hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo olõ-õi jänesest, õt iist ar' juusk. http://www.setomaa.ee/
Kodo olõ-õi kitsõpujast, õt ar pakõ. http://www.setomaa.ee/
Kodopaigan kõkkõ roosas maali om ka võlss. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kodopaik ja muq pereq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kodorahvas oll` Perätsjärvel syapaossin, Frieda oll` jätetü koto hoitma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kodo saat siss, ku ar koolõt. http://www.setomaa.ee/
Kodosõda om sõda , midä pidäväq üte riigi piiren organiseeridüq rühmäq vai mõnikõrd ka riigiq, miä ommaq tekkünüq määntsegi riigi lagonõmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodos%C3%B5da
Kodotii pääl ai tuu kard mu näpo otsan säänest hõngu vällä, et jovva-s inämb vasta panda. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kodo tulli käpäkilla ja käkse hinnäst õkvalt sängü ala – kagos oll’ no halvakõnõ olla’. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Kodo tul’liq mynõq jo pal’jil jalul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo tul’l, syss pees’tril ol’l iks hüä kar’bitäüs’ rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kodo-uurmistüü saa tetä eski rändäjäst tarõst Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kodo uutvaq ulliq latsõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
Kodoõpõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kodu minnä – mis nu tettä, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kodupini lastas jo vallalõ õdagu ja nä tegevä kõik mõtsaveere jälgi täüs. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Kodu sõiten om süamen ää lämmi ja miu sünnüpäevä-tunne om alanu, kik apantsiaugu ja alva mõtte om pääst pühit ja meelen mõlguve pallald laste laulve ja naarve suukse ja lustilise tantsusammu. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Kodu tundemärgid Puhja x LAS MA KAE, LAS MA KATSU, kost ma tunne oma kodu? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Ko ed'imält põim-ma naate, sis ül'te õt Jummal' hoija' no luud ja lihha lõikamise iist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ko edimält aijas karja mõtsa, sis keedetäs kar(u)ssõllõ muna, sis saa lehmil kõtt nii täüs ko muna. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
16.00 – Koemetsa Enn. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Koemetsan olli suure mäe (naabritel), sääl veeti regi mäe otsa. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Koemõtsa asja. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
"Koes läät, hiirekene?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Koes läät, siido viila(?) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Koes läät, vingõr-vangõr? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Koes mul kooluq kosilasõq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx2i.html
Koes no minna’ öösessa, ädee, ää-kaikah – minna memmele mäele, ädee, ää-kaikah, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/
"Koes sa' läät, koes jovvat?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Koes sa eis läät?" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Koes4 sa läät?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Koes sa läät, koes jovvat, paabakõnõ?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Koes temä matteti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes timä mateti? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Koes timä matõti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Koes too kuluga ärr minnä, mia tiä poolõ meelega mullõ ette arot. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Koes tu härg jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tu kivi jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tu meri jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tuu kana jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tuu penär jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tuu tamm jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tuu vanamiis jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koes tuu vikat jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Koet’i näq kir’bitsidega kin’niq ja tet’ti ker’k pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kogo asus põrõhõlla TA Kirändüsmuusõumi rahvaluulõ osakunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Kogokund om meil väkev, a mano oodami helksä ideega peret, kiä Leevi koolimajaga midägi ette võtassi,» kutsva «Kogokunna pärli» tiitli saanu Räpinä kihlkunna Veriora valla Varõstõ külä miis Luha Riho (43) ja timä naanõ Aire (36). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kogokunna abiga ettevõtmiisi tegüsämbäs muutmisõst omma kimmämbä plaani talguturism, küläpuutõlõ vahtsõ elo andminõ, mõtsamarju ja siini paiga pääl söögis tegemine niisama kokkoostu müümise asõmõl. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Kogokunna pärli kutsva tegijit mano Luha Riho üten naasõ Aire, naasõ poja Uku (kural), hindä latsi Raina ja Raineriga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kogo mi maa peläs ja oll suurõh hirmuh tuu nõia peräst, kes käve mi maalõ riisma, vei miihe, naise ja tütreka orjas ja tüülistes. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kogoni S'aksa sõaväe kupõrnaatri Talliinan kindral Benckendorff kuulut', et kõik nuuq Eesti polguq, miä ommaq olnuq, jääseq edesi Eesti sõaväes nink näid pandas piirivalvõhe Vinnemaa vasta ja tarvitõdas ärq sisemädse kõrra luumisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kogoni paar vai ka rohkole nädalit või-is haigõ käega õigõhõ midägi tetä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kogoni sann tarrõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kogonõminõ ja sõidualostus 09.30 Obinitsah Seto Seltsimaja mant. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Kogo programm um tasuta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Kogosi kahr ka nellikümmend kahru kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kogosi nellikümmend sutt kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kogõmata tulli ma üle mõisa nurmõ nulga, ja tuuperäst pia ma küll herrä käest hüä persetävve saama! http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kogõmusõga arst om iks väega väärt. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
- Kohaligu rahva näütemäng „Kedä võtta, kedä jättä“. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kohal olli ka võrokõsõ, kiä ummist sannakombist juttõ kõneliva. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Kohal suurõ tüü tegija Kiristaja Arvis. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Kohapääl saa hummogu-, lõuna- ja õdagusöögi. http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
Kohe? http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
- “Kohe Joosõp syss jäi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kohegi ei saaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohegi päse-es. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe haugas jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe jalga vasta maad lei, sai kivihun'k. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kohe kiä tuu tsopa puhast, sääl täl ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe_ks ma unõ uinuda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/4.html
Kohe_ks mi sino unõhtõllõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/61.html
"Kohe_ks mi vii kuioma?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Kohe_ks nu minnäq kosima? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Kohe_ks tuu parmu matõtigi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/11.html
Kohe kuri kulutaja jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe kuut´ jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe kõgõ inämb pututamisõ närve kokko tulõ, sääl om meil ka kõgõ hõrnõmb pututamisõ tundminõ, nii keele otsa, sõrmõotsõ ja mokkõ sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Kohe kütt jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe liin jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe lätsi? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Kohe läts, simmõ'õs, sele'es? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Kohe lää-ks ma, noori näiokõnõ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_09_laul.php
Kohe lää ma_ks, poissi, kosjollõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/8.html
Kohe läät sa, neiokõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/u/2.html
Kohe läät ti minemähe? http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Kohe läävä vaese latse? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/15/2-ara-tunnet-ima-latse/
«Kohe ma lää: bussi kõik omma är likvideeritü!» Egä nädäli käü tä Võrolõ süvvä otsma: sääl om puutõ rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
” Kohe maq anna?” http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kohe ma teid panõ? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kohe ma timä panõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kohe me lää kosjulõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe meri jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe mi_ks veerä, noorõq vell´oq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/1.html
Kohe mindäs küllä kokko määntse that talo poolõ, sis. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kohe minnä? http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kohe minnä kur´ast elost. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/33.html
Kohe minnäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe minnä üüsest? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kohe miq sul soo härä panõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kohe miq sul timä panõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe noq minnäq, midä tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe n´ooq pandanõssa? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/4.html
Kohe nėė pühkme pühime? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kohe om tulemen Eestimaa sünnüpäe, nigu me lastel seleteme. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
- "Kohe paika?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kohe pilliruug jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe poolõ lindas, säält saa tulõvanõ miis. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kohepoolõ maaelo liigu s? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Kohe poolõ sau läts, säält sai vahtsõnõ koolja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe päset. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe rassõjalunõ naine tulõ kahjo näten ja sedä hiituden kärga hindä kihä külge putus, sinnä kottalõ saa latselõ tulõtäht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kohe saks jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
"Kohe sa_ks sõkut, sysarõnni?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/7.html
"Kohe sa lääde, noori meesi?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/32.html
Kohe sa läät? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kohe sanditükkü!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe sa no_ks läät, kogrõkõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/11.html
Kohe sa nooq hobõsõq panni, mis sullõ antiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kohe sa noq tahat minnä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kohe saq läät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe sa tahat, ul’kõnõ eräle? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kohe sa tulevas ajastagas läht?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kohe sa vaesõq inemiseq ajat? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohes järv jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes kana jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes kull jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes lauda tuhk jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes laut jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes laut jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes lätt, siimani tseeli, kohes lätt, pirelilli äärä, kohes lätt, tsirepuu nalla? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Kohes läät, kogrõkõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Kohes lõigehain jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes meri jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes must härg jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes no laiva saisma jäänese? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/13.html
Kohes no läät üümajalõ? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kohes noo lauda hüdse jäivä? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes nuu’ tütriku’ magama läävä jne. http://www.laulud.ee/laul/istso_maailma_veerokoso_paale-53.aspx
Kohe soo juusk iih, minge sool takah ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe soo kerä iih lätt, sin’näq mineq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe soo kerä lätt iih, sinna mine sa takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohes paeda nüüd? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohes tedä mateti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
"Kohes tie minno mõtlõt aija?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kohes timä linnas? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohes timä mateti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes timä matõti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohes timä panti? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_05_laul.php
Kohes too kikas-kana jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes too laut jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes to peenar jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes tuhk jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes tu härg jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes tu laut jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kohes tuu pinnär jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohes tuu tamm jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohes tuu vanaesä jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
"Kohes tä magama panõt?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kohe tahassit edesi op’ma minnä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
"Kohe teil valõtas ta vesi?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe tima mateti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
- "Kohe timä noq pandaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe timä pagõsi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe tiä hiitümise kõrral käe pand, ehk kost ta hindä kihä putus, sinnä saa latsõlõ soe täht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kohe tuli jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohetusõ hapusust kaet'e n'apoga maitsmisega ja ka tuust, ku kohetus oll' alla sadanoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kohe tuu kirotaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe tuu sama üü näi ma unõh, et astu matusõaida sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohe vana kana jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe vesi jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe vikaht jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kohe üüse kell katstõist pedäjä väri näütas, sääl omgi tu varandus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Koh iäle [kus eales] valla seeh mändsegi pidosi [mingid peod] olliva, siäl olli timä edimene, ilma et timä viil kutsmist olõs uutnu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Koh jyy vai mere veereh herr hiidäs magama, a timä jät't kõ ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh kats kõnõlõs, sääl kolmas sekä vaihõl. http://www.setomaa.ee/
Koh ker’koh palvust peeti, sinnä viidi rüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohki' olõ-õi' tarõkõist. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kohki karbih elät, ei olõ sul huuvi väläh. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kohki kir'ah es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohki miljooniliinah om tõtõstõ rassõ egäle ärminejäle umaette kotust löüdä, ku elävägi eläse hulgakõisi ütehkuuh. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Kohki olõ-õi leib koorõlda. http://www.setomaa.ee/
Kohkiq lövväi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohkiq lüvväi ahjo ei pliita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohkunult jäivä kõik kuulma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Koh kävede, koh kävede, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
«Koh ma sääl üüd olõ ja kiä sõs perre iist huult kand?» http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
"Koh olli?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh oll mar’akõnõ puuh, võt’t õks suuga, koh olli lood’apuu mar’aq vai pihla mar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh oll väega kõhn hain, sinnä pribatõdi suurta mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Koh om sõda?» A rahvas petivä'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Koh om üts kruut, sinnä karatas üte jala pääl, koh om kats kruuti, sinnä katõ jalaga ja otsah käänatäs ümbre ja tagasi jal’, sis nakkas tõõnõ jal’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
Kohopiimä vai päälüst vaihõlõ panti? http://taarkatare.com/ss/2014/02/
«Koh puul nuu' vainlasõ' ommava?» Aga kelmi poisi, kui näiva, et vägimiis nõsõs, pagõseva pümmehehe uustõ nii kui võidsõva. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Koh 4 sa' läät? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“Koh sa olli?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Koh saq olliq soo kolq päivä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh savvu, sääl tuld. http://www.setomaa.ee/
“Koh sul käe omma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh sul liha om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Koh sul nu omma, kas omma käeh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Koh sul nuuq rõivaq olliq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh sul taa talo om? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Koh sääl tuu hain vai koh tuu pinnär? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh tegijet, sääl nägijet. http://www.setomaa.ee/
- “Koh timä om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh timä osa-jago kaq om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohtit olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohto tüü alossõs om Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq , minka kõik nuuq 47 riiki ommaq hääs kitnüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Inemise%C3%B5iguisi_Kohus
Kohtul es jää muud üle ku jahimehe süüdü tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kohtumiis karas’ pääle, et siih kyik teid uutkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohtumiis ütel, et ma avitanu-us timmä vällä syss kaq, ku hobõsõjala jämmütse küündle pandnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohtuniguherrä es saa ju maamatsi kah’otasulda jättä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kohtunigu saisõ man ja näütsi nüürega tähistet maa kätte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
"Koh tuu Issän'd oll, kes meid arq päs't'!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh tuud syjaväke üle kaeti, tuu imä oll vanahalv a poig oll õks ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh tuu kälüsk mul om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh tuu ots om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Koh tuu puru sään’e om, milles noq ei hauduq purust?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koh tuu sant syss om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Koh tä om?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Koh tütreq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohus küsse 16 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/meelespidaja.html
Kohus pahasi arq, et vot soo tam’m sa kirvõga raoq maahha tuu trahvist, et sa pet’iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohus tüütäs Strasbourgin Prantsusmaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Inemise%C3%B5iguisi_Kohus
Kohus uut, Migulat ja Jahorat ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kohus ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/meelespidaja.html
Koh vara om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
10.30 Kohvi- ja tsäivahe koolimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
16.00 Kohvi- ja tsäivahe kultuurimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kohviku Trepp umanik Palgi Priit om seto süügist ku süügipakjaist vaimustat`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Kohviveskiga jahvatõdi ütenkuun kama jaos kats ossa nissu, rükä ja hernest, üts osa kesvä ja puul ossa upõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kohvkidõ... http://www.setomaa.ee/
Kohv om kohvipuu röstitüist siimnist ehk kohviupõst jauhõt pulbrõ ja tuust tett kuum juuk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kohv
Koidul vidäsi, et tä sai hindäle puutri kodo. http://www.els.ee/index.php?page=108
Koidutäht olli ütú selge, suur täht. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Ko illos' ilm oll, sis oll veiga hüä miil. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Koiolakülä , 2005. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Koiolan. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Koiq nelli tulpa, sai lagi pääle pandaq ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koiral olõ-õi kodopaika, pinil olõ-õi perüspaika. http://www.setomaa.ee/
Koiraq joosiq kivi ala tolmu tooma, Ivan Kupets jäi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Koir oll´ elleh, koir oll´ kooldõh!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
"Koir om!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Koirõ kutsutas, hüä' pini' läävä' eiske'. http://www.setomaa.ee/
Koit Kodaras Uma Leht, 14. veebruar 2006 Külmäl vahtsõaastakuu 21. pääväl jõudsõ lõppu MTÜ THINK Eesti üts osa jakuprojektist tervüseviaga puutriopjilõ. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Koit paistus silmä tuuga, et kukki elo om lännü kivve ja kandõ müüdä, istu-i tä niisama ütsindä nukan. http://www.els.ee/index.php?page=108
Koiva alambjoosult lätt kanal Daugava jõkkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva jõgi 2008. a. mahlakuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva jõgi ( läti keelen Gauja ) om jõgi Läti - ja Võromaal ( Hargla kihlkunnan ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva jõgi om Lätin juuskvist jõkist kõgõ pikemb ( Daugava om külh viil pikemb, a Läti piiren om tedä veidemb). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva jõõ kõgõ suurõmb harojõgi Eestin om Mustjõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva läteq om Elka mäe man Vidzeme korgustikun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Koiva ürgoro liivakivimüürega jago (oro lakjus om sääl 1-1,5 km ja süvvüs Siguldan 85 m) kuulus 1973. a. luud Gauja riigiparki (920 km², keskus Siguldan ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Kokal oll ka hallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko kapstet tetäs, sis andas jäl' suure päid ja lako lehte. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ko karah käveme', sis ko käolehmäkene linnas käe pääle, vai püvvime eis kost ossa päält käolehmäkese kinni, sis nii laulimõ': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ko kiä näge, sis tuul jäävä'-silmäh-haigõst, nakkasõ hal(u)tamma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kokk lätt ja ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kokko andsõva inämb ku 130 000 inemist rahva ülelugõmisõl teedä, et mõistva mõnd Eesti paikkundlikku kiilt vai murrõt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kokkokasumisõ kotusõq palja aiukausi ehk päälae pääl näütäseq kui ummõlusõq vällä ja nimitetäs naid kotusit ka ummõluisis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Kokkokõneldu päivil saiva huvilidsõ tulla talodehe ja perrerahvaga üten sannan kävvü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Kokko kõnõlõs taad umbõs 250 mill'onat inemist, naist 17 mill'onat ku imäkiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Kokkoleppelidselt tähüstedäs hulkõ suuri tähtiga: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Kokko mindäs sis, ku tuu om kasulik ja ku nätäs kassu, sis pandas ka raha ala. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Kokko oll' edimädsel pidol koorilauljit ligi 2400, tõsõl pidol 3300 ja kolmandal 3600 lauljat. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Kokko om Helsingin 317 saart. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Kokko om Mikit�m�elt naiskodokaits�h s�idse naist: http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Kokko om ilman 80 000–100 000 saami. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
Kokko om kõnõlõjit umbõs 6-8 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania_kiil
Kokko ommaq näq kat’stõis’kümend nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kokko om plaadi pääl 11 laulu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Kokko om sääl 972 järve, minkast suurõmb jago om mägitsel maal Dagda kandin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Kokko om tšuangõ 18 mill'onat, minga nääq ommaq suurusõlt tõnõ rahvusrühm Hiinan pääle han hiinlaisi nink kõgõ suurõmb vähämbüsrahvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1uangiq
Kokkoostja Milvi kõnõl’, et hõrakit ja sitikit tuvvas küländ pall’o, kuigi näide hind om matal: sitigakilo om 70 ja hõraga uma õnnõ 30 senti. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Kokkopandmisõ alossäädüseq ja käsikirä egä valmis saanuq jao ommaq üle kaenuq ja läbi arotanuq Võro Instituudi synaraamadutüürühmä liikmõq: http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Kokko pandnuq, käsikiräst tõlknuq ja toimõndanuq: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Kokkopantu näütüs mahus sõiduautu pääle är ja välläpanõk om kah lihtsä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Kokko rulliti? http://taarkatare.com/ss/2014/02/
10.00 Kokkosaaminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
12.00 Kokkosaaminõ, kirjapandminõ koolimaja man, magamisõkotussidõ otsminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kokko saias kell 10 hummogu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Kokko saias kell 10 hummogu, päiv nakkas pääle 10.30. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
"Kokkosäädjä luut väega, et juttõ uma kandi kotusõnimmi kotsilõ lugõvaq nii kohaliguq inemiseq, kiä naist paigost sagõhõhe müüdä kääväq ku ka võõraq, kiä tulõva miiq ilosat kanti edimäst kõrda kaema," ütles Meeta Reimann kogomiku alostusõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Kokko sündü näile katõssa last, kellest neli kuulivaq noorõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Kokko trehvsi pillipoisi juhusligult üleminevädsel suvõl Mooste kandlõkursuisil. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Kokko tull` peris hulga rahvuspargi elänikkõ, külän oll` rahvas Võro Instituudist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Kokkotulõki kõrraldamist võtt iist Paeglise Aili, tedä avitasõ mitmõ Saru külä inemise. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kokko võistõl’ üle katõkümne massina, noist uma nuka sõitjit oll’ peris mito. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Kokkovõtmisõ-kõnnõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kokko võtsõ veebivõistlusõst „Ütski tark ei sata’ taivast” ossa 150 8. klassi ja 100 11. klassi nuurt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kokkovõttõn jäi võigõlusõst väega hää miil. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Kokkovõttõn võimi ELDIA uuringu perrä üldä, et ku inemise omma hinnäst märknü võro vai seto keele mõistjas, sõs keskmädselt saava nä umast keelest sama häste arvu ja kõnõlõsõ piaaigu sama häste ku eesti kiilt. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Kokkovõtõt kae tast . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Kokk tull vasta ja ütel, et ma võtasi külq üüsest, a mu herräl om pido ja ma teid kohegi panda ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1991 "Kokkusaamine". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Kokkusaamine", "Tagasitulek isa juurde", "Filosoofipäev". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kokku saava Saru koolin käünü latsõ ja parhillanõ Saru külä rahvas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kokkusadajaid oll ka tõistõn rühmin. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kokk ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kokut’ mõõgaga ütele poolõ, kokut’ tõõsõlõ poolõ, kellelegiq putui külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko käe seeh om kidsi: käsi kõõ rogisõs ja hal(u)tas, sis mindäs jäl' tuu mano, kes kitsi purõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ko käüdäs, sis õks midä andas arstilõ käevalgot. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kol' päivä palli, nigu' toona' Petser. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ko lehmä' saava' kanma, sis tohi-ij inäp aija', sis nakkasõ' vasigõ' pasalõ'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kolepi kokkutulõkidõ algataja Laanekivi Õie kõnõl’ kooli aoluust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kolepi kooliaig mahus kolmõ koolimaja ja pia 1500 latsõga aastidõ 1811–1975 vaihõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kolesterooli tuu muna sisen kah ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Kolga päält tulõva kokko, kyikõ rahvast, tsurrõ ni tüt’rikkkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolgits, linu kolgadas Lut 1894 (O. Kallas) 2) Hatt hauk, hamba' suust tsilgusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
Kolhoosiaol, ku kar'aq olliq suurõmbaq, olliq lehmil numbrõq, a sõski pantivaq näile nimeq kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Kolhoosielu läts` ka peris häste edesi, niikavva ku ütisvara iks tõtõst ütine oll`, naabridõ varanduisist kokko pant. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kolhoosi esimiis oll uma aroga' kerigulõ uvvõ katusõ lasknu' panda', õt kerk püstü saisasi, vaest kunagi lätt timmä viil vaia. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kolhoosi tull’ kõnnõpidäjä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Kolimisõ pääle läts’ viimäne vara: esä kats kuldkellä ja imä jalaga umblõmismassin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kolistas sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolk abiellu 1947. aastagal ja timä perre sündü kats` poiga Ellen ja Jaan. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Kolleegile hüpäs’ pini näkko, tsurk’ iks näo ilosahe är… http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kollektiivautorid Uma Pido (3 : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Koll´a hirnas´ helehehe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Koll´a kogone höste. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Kolm PTR-i oll’ olnu, tuu om tsõõrõga tank. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kolm aastakka ildampa juu terve Kõrbe pere õnnõ kitsõpiimä, tege kitsõjuustu, süü kitsõlihha ni ku vaia, maka kitsõnahku vaihõl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kolm aastakka tagasi naksi Lasva vallah Orioni talo kolm latsõkõist imäle-esäle nii ku uni pääle käümä, et vaia eläjä võtta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kolm aastakka vana Ülle üteh uma imäga, kiä juhat Kärgula koolih balletiringi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Kolm aastat mul olnu veel ellä kunnasärgi seeh, a sa mu rõiva paloti ar, ja ma pidi minemä ar su mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm aastat tagasi nakas’ tegemä, Rõugõ päält tull’ poissõ manu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kolmada aastaga lät’siq jo vägehhüsi üle Hõpõuja arq, et saa no mi’ saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada aastaga tul’l jo väl’lä, lät’s Sarepti liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada aastaga võt’t timä myytmala rük’ä põimtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada hommogu läts kolmas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada kõrra päält ku lastas alla, sis kolisõs õnnõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Kolmadal herr ai joq rahva kokko, et vaest kuri elläi vai kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl jalq eloh huss süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl jalq laul ilosahe mäeküle pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl jäiq kyik vaesõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl, kui muu kõik kotost ar olli lännü ja kõigõ noorõmb näio ütsindä kotoh 20 pidi olõma, tull ka siug mõrsalõ 21 perrä, võtt käe perrä 22 , ja näio pidi minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kolmadal pääväl kästi küllä minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl lasti ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl löüseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl trehvü poiskõnõ ütsindä minemä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal pääväl tuliva vanad kurjad esäle perrä ja veiva esä ilma poja nägemädä ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kolmadal pääväl tul’l näil pulmõ minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada lõunavahe viidi arqki tuu lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal üül an'd' sant poisilõ suurõ raamadu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadal üül ol'l Troets jalq Saal'es'ah tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada puulpühä vaija jalqki kostõlõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada päävä läts kõõ noorõmb kuningatütär süümise ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmadast aestagast annat, annat joq igävest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kolmadat voori manit’s jumala nimme, ni inäb vannapattu näek’i-s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada voori iske kõõ täkäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada voori jal an’d’, et küsü sada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kolmada voori olõ valmis!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada üüse läts kõõ noorõmb veli vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmada üüse tulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm alla ( Yukon , Põh'aõdagu Territooriumiq ja Nunavut ) moodustasõq Põh'a-Kanada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kolmanda Uma Pido DVD om valmis! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Kolmanda Uma Pido püüne pääle säädjä om Tarmo Tagamets . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Kolmanda eläse pinsist vai mõtsast. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kolmanda jutu perrä ollõv tä vaihõpääl pidänü kuulmeistri ammõdit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kolmanda kotussõ sai Võro Keskliina kooli opilasõ Külmä Jürgeni tüü «Peränd terves elos» (juhendaja Ojala Tiiu) ja viiendä kotussõ Lutsu Anneli, Tuvikese Triinu, Lepla Sandri ja Kõomäe Käroli ütine tüü «Hõissa pulma!». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kolmanda kotussõ sai võigõlusõl Tähismaa Inno pildiga „Õkva tulõ”, mink pääl om nätä’ sama kiräga päästeteenistüse massin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Kolmanda kõrra vei noorõmb tütär, a tuu ol’l väegä kavval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmandal puulpühäl käve kolmas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmandalõ India-reisile asot' Vasco peräst timä nimitämist India asõkuningas (1524), a sääl kuuli pia Kochin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Gama_Vasco
Kolmandama päevä ilmusi vanamiis temä manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kolmanda neläpäävä õdago läts jal sinnä puhma mano. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kolmandan fragmendin om juttu tsõõrõst, midä joonistasõq liikuja kangi otsaq, ja sääl om neli lausõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Kolmanda preemiä sai Amori Mari latsikoorilaulu «Pärlijõgi» (Adsoni Arturi sõna) muusiga iist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kolmanda päävä hummogus oll päiv niisama korgõl ku tõistõlgi päivil ja Kalevi staadion uutsõ meid uma kuionu muro ja lõõskava pääväga. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kolmandat kõrda um võimalik ilmanägemist laembas survada oktoobrin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Kolmandat variantsi ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kolmapäiv (lühendedült K ) om nädäli kolmas päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kolmap%C3%A4iv
- Kolmapäävä, 28. mail kell 19.25. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Kolmapäävä pruuvsõ suurõmba ao elost Võhandu veeren elänü hää jõõtundja Jõgela Mait kanuuga Räpinäst Võõpso tii är ja mõõtmiisi perrä oll’ joba teedä, et Ristipalost Jõmmu seo viisaisuga kavvõmbalõ päse-i. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
"Kolmas Riik" pidi peräst Weimari Vabariigi lõppo 1933. aastagal nakkama tähüstämä S'aksamaa hiilgusõ tagasitulõkit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kolmas_Riik
"Kolmas Riik" tähüst' natsionaalsotsialistligu mõttõviisi perrä riiki, mink iinkäüjäq olliq S'aksa-Rooma riik (843–1806, "Edimäne Riik") ja S'aksa keisririik (1871–1918, "Tõõnõ Riik"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kolmas_Riik
Kolmas Riik vai Kolmas Reich (s'aksa keelen Drittes Reich ) vai Natsi-S'aksamaa oll' S'aksamaa (S'aksa Riigi ja Suurs'aksa Riigi) kujondlik nimetüs aastagil 1933–1945, ku riiki valits' Hitleri Adolfi juhit natsionaalsotsialistlik käsovalitsus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kolmas_Riik
Kolmas Uma Pido peetäs maaha 1. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kolmas Uma Pido tulekul! http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Kolmas jagaminõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Kolmas jago maad joq arq om tult, kats jako veel minnä, syss olõ taivah kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas jago rahvast tege samal aol Mooste mõisalõ tsõõri pääle. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Kolmas kõrd saa suurõ jõgõ viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas kõrd tul´l miis väl´lä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kolmas küündü kõnõlõma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/48.html
Kolmas levväp, tiip niisama ja annap nelländäle, viies levväp ja annap kuvvendale. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kolmas nätäl` um veidükese lämmämp ja vihmavaenõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Kolmas oll jalq väega suur rüüvli, kinga (kellega) lei parki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas oll tekk, pääle istõ, vei kohe tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas piät kaq man olõma, kiä käeq vallalõ löö. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas poiss, ken jälle ära nännu, mis kellegi taldrigu pääl ollu, sii võttan sõs jälle vaskraha endele, mis iki peris vaskraha ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Kolmas päiv jalq lääväq Turak jääs tuhkõ sisse magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas päiv joba ei tsuska nõnnagi vällä. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Kolmas päiv kutsuti joq kõ ilma vaesõ ja hul’gusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas suurõmb rahvarühm ommaq malailasõq, umbõs 2,3% rahvast, kiä eläseq inämbüisi maa lõunajaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Kolmas säks ka pand nii muudu ja timä eläjä olliva ka kõik maaha murtu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kolmas sõbõr ol’l näil ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas tõi, kullanõ imis jaq hõbõhõtsõq poja, katstõist poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas tõtõ ütles, et kannahtusõst saa tävveste priis ja neläs ütles, kuis tuud saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Kolmas, uma kar’us, tul’l jalq, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas unõnägo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas üü saa sullõ kõ rassõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmas üü, tull hindäl vahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmat kõrda tuosama nägemine ja hõikamine: http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Kolmat kõrd läts kurat Jumala mano küsümä, ent Jummal ütõl: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kolmat kõrd tapp timä uma latsõ hällü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmat kõrd tull miilde, et üteldä aamin pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmat kõrd tull tamm juuriga vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmat vuuri jalq miis mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmat vuuri rüüvlitaarast püürd Migula ala, niq tahtsõ võtta Migulal süänd vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolme nulgaga aidakõnõ, valgõt krõõte täus? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolm halba ilma peal Sangaste KOLM OL´L´ ILMAN IKIJAT, alle ilma armetut: üts küll olli vaenelatsi, tõne ilma imätä varsa, kolmas vaene läskä naine. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kolm hobõst oll´ mul käehnä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/27.html
Kolm hobõst tallih, kolmõ päägaq miis maka tarõh sängüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmikraamat: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Kolmi olli_ks vaest vaivossih: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Kolmi ossa uibol olli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/5.html
Kolm jahimiist ol’l jäänü üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm kuud. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kolm kätkit. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kolm kõrda kostsõ ma niimuudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm kõrda kullõldi üle, a midägi es tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Kolm kõrda nädälin ilmus põh'asaamikeeline aoleht Ávvir , mink toimõndus om jaet Guovdageaidnu ja Kárášjohka alõvi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kolm kõrd lei jõgõ pääle, et jõgi lahkõguq arq, et miq kuiva jalagaq üle saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmkümmend pangi oll vaadih vett, pan’d tõistõ paika, nigu tsilka maaha es lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm laulu om säänest, kon omma vahtsõ nii sõna, viis ku sääde; 15 hääd võrokeelist teksti omma saanu vahtsõ viie ja koorisääde ja 9 joba olõman laulu vai rahvalaulu omma saanu vahtsõ sääde. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kolm lavastust om saanuq Grand Prix' üleriigilidsel harrastustiatridõ liidu festivaalil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Kolm liinakõist ol’l ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm munna! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/index.htm
Kolm munna õks ol´l. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kolm nelapääva õdangut kutsku ema võhi võõra naise kokko, (nimelt kolm latse emmä) nink mingu latsega mõtsa, rist teie pääle, ja võõra naise hagegu kõigest väest, kui kunagi sutt, nink emä küsiku vahel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kolm, nelli versta kavvõndahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm neländikku Tai rahvast ommaq taiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Kolm nädälit ildampa matõti tä Põlva surnuaida. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Kolm nädälit ildämpä, istudeh taas kohvikuh Trepp küsse ma Palgi käest, õt kuis siis miis rahul om. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Kolm nädälit järgemiisi võtt' Farnsworth pääle poliitikit, sportlaisi ja sato inemiisi ni kand' naidõ pildi üle vastavõtjahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Kolm nädälit peetü meditsiini tüütäjide streik mõot’ Antsla perretohtrit niipall’o, et timä mano naas’ millegiperäst väega hulga rahvast vuurma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Kolm näitemängu: http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
"Kolm näitemängu", Talliin, Eesti Draamatiatri, 1997 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kolm oll´ iks hällü eäl: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Kolm ossa uibun om. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/kolm_ouna
Kolm perämäst näütemängo kirot' tä kuuntüün, arvada, et Fletcheri Johniga, kiä peräst tedä oll' Kuninga Miihi näütemängokirotaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kolm poiga joq veiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä Võrolõ. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Kolm päivä joq ol'l maanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä käu mu man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä ol'l arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä om aastah, ku süvväi mittemidägiq: viiristmise puulpühä, talsipühi puulpühä jaq lihavyytõ puulpühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä om kuiv, kolm päivä pehme aig. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kolm päivä paastõti õga nädäli: iispäiv, selle et Eesusõ sündümine, kolmapäiv om timä müümise päiv, riide surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm päivä saanu nii paossih küll olla, kooni viimäte ta uma "sõidutava" kätte saanu, ja sis viel mehe muodu piinanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kolm päivä, sii om kolm aastat olle sest ajast müüdä lännu, kui vanatont temä sinna olle toonu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Kolm päivä võid sa siin viil ilma tüüta logalda, aga kolmanda päevä õdagu tule siiä, sis taha ma sulle tüüd anda." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
«Kolm risti» ja «Muinassaar», kus saie nätä paari peris näitlejet ja ulka Lilli külärahvast. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Kolm ruublit pan’d’ umma rahha asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm rätikut KETRÄ, KETRÄ, VOKIKENE, villa-kombalii, veeri voki poolikene, villa-kombalii, lase sisse siidilanga, villa-kombalii, siidilanga, niidilanga, villa-kombalii, ma lää liina kudame, villa-kombalii – sääl ma koa kolme rätti, villa-kombalii, kolme rätti, kuvve pööra, villa-kombalii. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Kolm tsilgakest anni rinnapiimaga sisse, sis jäi maaha. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Kolm tsäuka mere pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1144
Kolm töömeest olliva vanast nurme pääl töön, kohe perenaine õige palava ruvva [roa] söögis vei, kellel höä paks väekord [= rasvakord] kui kaas pääl sais, nii et tossugi vällä es tule. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kolm tükkü järjest, riidi õdak, laupäiv ja pühäpäiv. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kolm ubinat ossan om. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/kolm_ouna
Kolm vaest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Kolm vai nel’li aastaka ol’l susi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm velje ja üts sõsar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Kolm veljä olnuva egäüts umal puul nii kangõstõ peerskellemä nakanuva, et selle peero jõuga võõrast vägimiist siia kui sinna umalt asõmõlt edesi ajanuva. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kolm voori keerahüt’ hinnäst ümbre kura jala kundsa pääl, ol’l maja muna sisse kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm voori tuu lavva aigu loetas pominanjat jaq maidsõtas kiislat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm vuuri keerahut’ kundsa pääl, ol’l sääne härbänn ülevah et lasõq aga ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolm võõrast miist võtiq tunkravva ja võtiq aida nulga üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ aastaga joosul inne taotlusõ tegemist uuriti parhillatsit sannakombit, tetti raamat, film ja näütüs Võromaa suidsusannust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Kolmõaastaganõ Wolfgang kai himoga päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kolmõ aastaka seeh oll kasunu ristteie pääle jõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ hobõst peiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõh paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kolmõ jalaga latsõpudru pott." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Kolmõkese istunuva tii veeren *1 tuul, külm ja lämmi *2 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Kolmõkese olli veleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kolmõkese ommaq sysarõ olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõkeske velidse' üte sapaseere seeh kargasõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Kolmõ laulukooriga pääliinast laulupidolt tulnu koorijuht Lokko Külli (56) om saanu ka ijäveinimeistris. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kolmõlt verstalt om syss taivas vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõl velel olli joq naaseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõl velel olliq jo naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ läve pääl nuuq vihasaq piniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ maa takast las kuninga aiast timäl mullõ ubinit tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ musketäri ja noidõ tegemisi arvati ti´kõik tiidvät. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Kolmõnukaline ait, valgit jahu täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolmõ nulgaga aidakõnõ, valgõd viljä täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolmõnulgaline aidakõnõ, kõik valgõt krõõte täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolmõnulgaline aidakõnõ, valgõt krõõte täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolmõnulgalinõ aidakõnõ ja valgõt kriiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Kolmõ päävägaq võtt vihhas’ kuningas liina arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ päävä peräst om säädüs maaha viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ põlvõ kir’äq hiideti vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõq aidaq morola: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Kolmõq kängäq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/36.html
Kolmõ rahva (seto-haani-liivi) maamänge pidolik alostaminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kolmõst vellest heitnu üts läve alla ja kats tõist esierälte san'äviirte, kuna võõras vägimiis keset põrantut pantu, et ta, kui taht, mitte inne hummokut kohekile paeda ei saa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kolmõst võimaligust võro seenkäänüse lõpust -n, -h ja -hn om kombineerit lõpp -(h)n, nt mõtsa(h)n . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Kolmõ taloga omgi tett soo t’s’ässon kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolmõ varsagaq tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kolm üöd käve mehekene oraga sõa kalmõht pite tsuskih, kooni kolmadal üöl ütte paika ora esi hinnest maa sisse naas tükmä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kolosova küläh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kolpino saarõl om vinne kordon ja tuu ülep sõit üteh miika' saarõlõ ja arvas, õt mii' olõ spiooni' ja vei meid kordonihe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kolq aastakka el’liq nii arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq aastakka pääväst päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq aastat sai täüs, syss sai lindama naada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq herräq oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq jät’t tä tarõtütrikulõ, kats võt’t hindäle ja pan’d’ tä kaq säält pakku, et siih olõi muuq kuningaq jõudnu ellä, ma kaq jõvvai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq kassi täl kõõ käveq takah kyiküts ku piniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq kopkat ka paremb, ku otsani ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq kõrd kepiga lei, nii olliq villaq jo mustaq nigu olliki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq kõrd rehäs' vitsaga, hussi tagasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq kõr’tsi ja kolq trahterra lätt tuuhhu patta, miä tä hin’däle tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq nuurt oll ja nopõt oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq nuurt oll jo nopõt oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq oll vanna hobõst, üts oll vars. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq poiga surõsiq ar, es ka rüüvliq, tuul herräl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq puud pan’ti kokko, nii pikäq ku kuul’ja ol’l, verevä villadsõ langaga mähiti üm’bre - tuu ol’l näide säädüs, kablaga es mähitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä ei või Paaba Karaleevitsi nimme manida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä koolõtõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä pal’li, niguq toonaq Pet’ser’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä peetäs maa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä pia: edimätsel pääväl tulõva umadsõ kokko, tõõsõl pääväl pidotasõq, om mür’rin kõõ kõvõmb, kolmadal pääväl nakasõ ar minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä piämi pühhi, tuvvass Kripetska mastõrast saava pühäne kül’lä, et miq sedä püh’hi piämi jo kat’sküm’mend aastakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq päivä timmä otsiti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kolqsada ruublit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolqtõist nädälit jääs noq vanna kapstamaarjapäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq ubinat uiboh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolq voori üle kühmä ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Kolq vuuri aastaga pääle, a tii pada nii suur’ ku tiit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kolski küllä Karula vallan näütäse suurõtii veerest käetulba, külä vahepääl ainukõsõlõ elänikulõ Kargaja Vellolõ om seltsis tulnu õigõ mitu nuurt ja latsiga peret, a ütski Eesti registri tuud küllä ei näütä, selle et tuud olõ-i ammõtligult olõman. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Kolssada aastakka magasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koltasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs päält 400 inemise Soomõn ja Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koltasaami_kiil
Kolumbusõ Christoph ( itaalia keelen Cristoforo Colombo , hispaania keelen Cristóbal Colónja , portugali keelen Cristóvão Colombo, 1451-1506) oll' Itaalia meresõitja, kolonisiirjä ja maiõuurja, kink reisega üle Atlandi suurõmere joud' õuruuplaisini lajembalt tiidmine, et õdagupuulkeräl ommaq olõman Ameeriga maisõmaaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kolumbus%C3%B5_Christoph
Kolõma ekspedits'oonil avast' Wrangelli Ferdinand Põh'a-Iämeren suurõ aastaaigõst mittesõltuva lahvandusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Kol’ kõrd kepiga lei, nii olliq jo valgõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kol’ versta ol’l kuuldaq, ku vär’git kin’niq pan’d õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Komaarvoq, miä kõrdu-iq ja lõpõ-iq ärq, olõ-iq jagoarvoq, noid kutsutas irratsionaalarvõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ko man(i)tas kuuljat lavva man, sis üldäs, õt tuu' tullo ja pan jakko mii' leeväle ja soolalõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kombainiga om kah: ku keväjä tetä telmine, sis vilävõtmisõ aos ei saa tuud kätte. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kombainimüüjil läts’ külmä ilma peräst küländ pall’o stardiabi eederit, et moodori käümä panda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Kombaini tuumisõ lugu Saarõ Evar kombainiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kombinatuurnõ arvoteooria uur' arvoteooria küsümiisi, mink sõnastusõn vai lahendusõn tarvitõdas kombinatooriga ideid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kombõ ja uskmisõ võiva ao joosul muutu – midägi vahtsõt tulõ manu, midägi vanast jäedäs är, a om pääasja, miä jääse kõikaig samas. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Kombõ perrä võetas budist hindä Kolmõ Kalliskivi kaitsõ ala, kuq tä pühitsedäs mungas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Kombõq ja rahvaluulõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Kombõs om olnuq pruukiq Mi Esä palvõt keelenäütes ilma kiili võrdõlõmisõ man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Komikeeline Vikipeediä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Komi_kiil
Komi kiil om soomõ-ugri kiilkunna permi rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 250 000 inemist põhilidsõlt Komimaal ja Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Komi_kiil
Komi kiilt jaetas ummakõrda sürjäkomi ja permikomi keeles vai murdõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Komi_kiil
Komisjon' arvas', et rattasõidu papõrd olõ-i memmele mõtõt anda, ku tä ratast niisama hindä kõrval toukas. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Komisjon' uursõ, määndse omma memmekese tiidmise liikmisest. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Komisjoni liige Alli Laande ütel, et kuigi Mulgimaal olli vähemb rojekte, om Mulgi murde õpmise ja oidmise jaoss edimest kõrda raha küsitu Tarvastu ja Ummuli vallast. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Komitee om kolmõl kõrral (1917, 1944 ja 1963) saanuq Nobeli rahupreemiä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Kommisjonilõ andva nõvvo kunstnigu ja liputiidüse as’atundja: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kommunism om ütiskundlinõ ja majanduslinõ kõrd, kon olõ-iq klassõ ja erävarra. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kommunism
Kommunistõlõ om Lenini Vladimir iidol seo ilma aoni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Kommuq ullitivaq inemiisi uma klassivõitlusõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Komooriq , ammõtlidsõlt Komoori Liit , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Komooriq
Komoorõ pääliin om Moroni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Komooriq
Kompanii tekk' Shakespeare'ist rikka mihe. 1597 ost' tä Stratfrordi suurusõlt tõsõ maja New Place'i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kompleksarvo a+bi , minkal a ja b ommaq terveqarvoq, Gaussi tervesarvos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kompleksarvoq ommaq arvoq kujol a+bi , kon a ja b ommaq reaalarvoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kompleksarvoq vastasõq ütsütele komplekstasapinna punktõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kompleksarvõ hulka tähüstedäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kompleksarv
Kompleksarvõ kund om algõbralidsõlt kinnine kund, tuu tähendäs, et ega kompleksarvoliidsi kõrdajidõga hulkliikmõ saa lahotaq kompleksarvoliidsi kõrdajidõga õkõvhulkliikmide isitüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Komárom-Esztergomi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kom%C3%A1rom-Esztergomi_maakund
Komõjantõ. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Kon' om midä mälehtä', nii kavva eläs rahvas. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kon Budapest Ungarin om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Kon Kataloonia Hispaanian om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kataloonia
Kona savvusanna omma prõlla inämb pruugin Lõunõ-Eestin, valisi tä ehitämises säändse plaaniga sanna, midä om Vana Võromaal tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Konas om õigõ aig vihtu tetä? http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
«Kondoomiautomaadi kuuli!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Konfutsianismil om väega pall'o mõotanuq Hummogu- Aasia ( Hiina , Korea , Taivan , Vietnam , Singapur ) kultuuri ja aoluku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Konfutsianism
Konfutsianism om hiina eetilinõ ja filosoofilinõ süstem, miä tekkü hiina filosoofi Konfutsiusõ (孔夫子 (Kǒng Fūzǐ), 551–478 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Konfutsianism
Konfutsianism pidä tähtsäs inemise kõlblusõ arõndamist, nii et riiki saanuq valitsaq innembä moraali abiga kui säädüisi sunniga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Konfutsianism
Konfutsius sündü Hiinan Lu riigin (parhillanõ Shandong ) 551 i.m.a. (Keväjä ja sügüse ( Chunqiu ) aostul) õkva Songi riigist paenu ülembä perren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Kong Fuzi'd kutsutas nii selle, et Hiinan peetä-s sündsäs oppaja nimitämist ristinimme piten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Kong Fuzi ( Kǒng Fūzǐ ; 孔夫子) [khung fu tsõ] 'Oppaja Kong' ( võro ja eesti keelen ka Konfutsius , ladina keelen Confucius ) vai Kongzi (孔子, 'Filosuuf Kong') (551–479 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Kongi talon oll` tel kah pidepunkt`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kongo DV piiririigiq ommaq Kongo Vabariik , Kesk-Afriga Vabariik , Lõunõ-Sudaan , Uganda , Rwanda , Burundi , Tansaania , Sambia ja Angola . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Kongo DV-s eläs üle 200 rahva ja hõimo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Kongo Demokraatlidsõ Vabariigi pääliin om Kinshasa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Kongo Demokraatlinõ Vabariik (lühkolt Kongo DV) om Kesk- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Kongo Mati: tallo om hää pitä, ku perrega jõvvat tüü är tetä Kongo Mati. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kongo Vabariigi pääliin om Brazzaville . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Vabariik
Kongo Vabariik om Kesk- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Vabariik
Kongressi Raamadukogo om paknuq niimuudu: pärsläisi 65%, asõrbaidžaanlaisi 16%, kurdõ 7%, luurõ 6%, araablaisi 2%, belutšõ 2%, türkmeene 1%, tõisi om veidemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kon hariligult sünnipääväpido peetäs? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kon ja kuna Sa viil laulat? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kon, kinka uma, ku tuu om teedä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Konkotsil omma mi analüütiku, kiä rahvale neo asja är seletässi ja ümbre panessi? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Konkurendi ütlese, et liinilupõ jagaminõ om Sebe kasus. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Konkursi avvohinnafond om 2000 eurot ja tuud omma tugõnu Eesti Kultuurkapitali rahvakultuuri sihtkapital, Võro ja Põlva ekspertgrupi, Võro vallavalitsus, kultuuriministeeriumi Vana Võromaa kultuuriprogramm ja Võro Selts VKKF. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Konkursi kottalõ saa teedüst mano: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Konkursilõ and’ tä viinamar’aveini nimega Mistico. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Konkursist ossa võtma tuudi viis tsirku. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Konkurss' tettü ja kats' lausõt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Konkurss katõ pidojuhi löüdmises . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Konkurss lätt käümä võro keele nädälil (1.–7. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Konkõl olõõs niväega rük’i, kes’vi ka võidsõ andaq, kaaru tä joht võtakis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kon mina iste, seal mina ikke, kon mina saise, sainad likked, sinna tekku tiigikene, kasvi kala järvekene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Konnast saa no mullõ naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kon noid närve sukugi ei olõq, nii kui küüdsi ja hiussidõ sisen, sääl ei olõq meil ka pututamisõ tundmist sukugi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Konnõs makat, sikakõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Konnõs sa tandsit, sikakõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Kon oll' miis naasõga, kon naastõraas ütsindä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Kon om ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kon om pall'o puid, tuu om mõts , kon kasusõq hainaq, om hainamaa, niit vai nurm, kon maa om likõ, om suu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
"Kon om tuu..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Kon saa viil midägi pästä, sääl proovitas tuud tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kon sa elät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Konstantõ ja e transtsendentsusõ tõõstusõq käüväq kah analüütilidse arvoteooria ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kontakt kooli man üümaja ja muu elokõrraldusõ jaos: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kontakt: pääkõrraldaja Ülo Needo (tel 510 3720), rektri Urmas Kalla (tel 5360 3012). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Kon ta näije kuiva kuuse, säält tõi elle puu, kon ta näije aru-kõivo, säält tõi pehme viha. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Kontor om vallalõ I–R kell 9–17. http://www.lingua.ee/vr/kontakt/
Kontrabassimängjä Workmani Reggie, tenorsaksofonimängjä Sandersi Pharoah ja trummimiis Muhammadi Idris mängväq tsässi 1978. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%A4ss
Kontrollse inemisi ja massinit, mis lätsiva läbi Koidula piiripunkti Vinnemaale vai tulliva säält tagasi. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Kontserdel ja muial teenit kõrralidsõ rahaga naksiq Wolfgang ja Constanze elämä luksuslikku ello. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kontserdel taht imä kävväq. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
19.00 Kontsert Haani rahvamajahn: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Kontserte om ant Tartuh, Talinah, Obinitsah, Miktämäel, Värskah, Võroh, Pärnuh, Jõhvih, Alutagusõl, Helsinkih, Petserih, Iisakul jne. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Kontsõrdi' Põlva Maarja kerikun: http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
15.00.-18.00 Kontsõrdi' keskliina pargin: http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Kontsõrdi huugu hoitsõ üllen õdagujuht ja kolmanda Uma Pido lavastaja Tagamõtsa Tarmo, üten avidi tsärre koorijuhi Otsari Silja, Tammeoro Saidi, Lindali Kalev ja tõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Kontsõrdil antas ka kätte võro keele ja kultuuri tundmisõ olümpiaadi “Ütski tark ei sata taivast” avvuhinna (kae http://www.wi.ee/index.php/miasunnus/382-paromba-keeletundja-omma-teedae). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kontsõrdil esitäse 11 kuuri valiku vahtsõmbat võrokeelist kooriloomingut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Kontsõrdi pilet mass Piletilevist ostõn 50/25 , kotussõpääl Indsikurmun 75/40 . http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Kontsõrdi plakat. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Kontsõrt Katariina kerikun - Kait Tamra, Indrek Kalda, Mari Kalkun, Triin Norman, Tarmo Noormaa, Anu Taul. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Kontsõrt ja võitja vällävalimine oll 25. aprillil Võro Instituudin. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18&Itemid=23
Kontsõrt om kõigilõ massulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kontsõrt om pühäpäävä, 18. märdsil kell 16 Võro kultuurimajan Kannel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kontsõrtõ Võrol nii täämbä ku hummõn Joba hummõn, 6. novvembril kell 19 laultas ja kõnõldas Võro Instituudi saalin puiõst ja mõtsast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kon tuu kirän om, ku vana Koorastõ mõis om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ko nuur' kuukõnõ om luud, sis ko edimäist kõrd näet, sis teretädäs, heidetäs rist(i)kene ette. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Konvõrendsi ettekandidõ perrä kirotõdu artikliist tetäs kogomik Võro instituudi toimõndiisi sarja. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Konvõrendsi keskkotus om uurmisprojekti ELDIA ’Euruupa keeleline rikkus kõikilõ’ tulõmuisi tutvustaminõ. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Konvõrendsi kõrraldamist tugi riiklinõ programm «Lõunaeesti kiil ja kultuur», Haridus- ja tiidüsministeeriüm ja Võro liinavalitsus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Konvõrendsi tõõsõl õdagul oll’ tuuperäst ka arotus Setomaast, midä vidäsi Hõrna Aare ja Riitsaarõ Evar. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Konvõrendsi tüükeeleq ommaq õdagumeresoomõ keeleq ja inglüse kiili. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Konvõrents: http://www.eldia-project.org/index.php/vr/meaenkielelae-fit/34-general/paeaeteedues?limitstart=0
Konvõrentsil kõnõldas rahvaarvu poolõst väikeisi kiili võimaluisist seoilmaaigsõn mitmekeelidsen ütiskunnan. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Konvõrents oll’ osa kultuuri- ja keelekonvõrentse saëast, midä Võro instituut ja Tarto ülikuul omma kõrraldanu joba 1996. aastagast pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Konvõrents’ peeti Ala- Rõugõ küläliisimajah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Ko nühd wimati sedda last peap ristitama, ütlep Kirkissand Koggodusse wasto ninda: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Koolda, syss koolda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooliaasta nakkas pääle rehekuun ja lõpõs hainakuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Kooli aastapääväs panti puu mulda Edimädse kooli asutamisõst Võru vallan Kolepi külän om müüde saanu 200 aastat, midä märgiti är 9. hainakuul. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kooliaasta tuu ka vahtsit tiidmiisi ja vahtsit avastuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kooliaigu võtse NH osa ka kunsti- ja balletiringi tüüst. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Kooli arq, niq teed kuis näq sai tälle ütlema, a arq käve ütlemah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Koolibuss` käü häste, tulõ hummogu Võrolt, võtt Lasva latsõq pääle ja tuu kooli manuq, sys lätt erälde ja tuu Otsa latsõq." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Koolidirektri küsse, et kas seo äriplaani saa iks teos kah tetä? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kooliharidust anti sääl aastil 1872 - 1939, vahtsõnõ koolimaja om 60-aastanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Koolihki es miildü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Koolih om Kadri klassioppajidõ ja tervüseedendüse iistvidäjä, oppas rahvatandsu, koolitas tõisi oppajit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
«Koolih om kümme kannõld – ansambli tulõ suur!» muhel’ Gabrieli klassijuhataja Nagla Anneli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Koolijuhi omma arvamisõl, et mõtõ om jo hää, a õhku jääs küsümine, kuis seo teos tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Kooli juht Tamra Ave ütel’, et korgõ kuumusõga ahi om tsipakõsõ suurõmb mõsumassinast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kooli kah tõnõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Koolikeeles sai afrikaani kiil 1914 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Kooli kinnipandmine olõs suur huup` nii timäle ku tervele kandilõ: parhillaq ehitäseq ja värv`vä kuuli sama kandi meheq, oppajaq eläseq kah Otsal, Lasval, paar` tükkü käü Võrolt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Koolikiränik Johann Georg Schwartz sündü 13. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Koolilatsi kir´ätöie keeleline ülekaehtus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
«Koolilatsilõ võinu kooliprogrammi seeh anda maaelo oppust, kuis eläjidega ümbre kävvü, kuis näile süvvä anda.» Timä mõtõ om tuu, et tetäs tüülaagrit, koh väiko talomiis olõs uma olõkiga liinalatsõlõ oppaja. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Koolilatsi umakeeline tiatritegemine om lännü pall'o edesi, tükü tõsitsõmbas ja kiil peris hääs. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Koolilatsi 23. võrokiilne jutukogo Koolilatsi võrokeelitside kirätöie võistlusõ “Mino Võromaa” 23. kogomigu päälkiri om “Kukõrkuuti vikakaar”. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Koolilatsõ kävevä viil Räpinä paprõvabrikun, näile tetti paisjärve veeren viist pästmise oppust ja tsukõlda sai kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Koolimaja esi om kül alalõ, a är müüd ja tuust tahetas tetä turistele üümajakotus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Koolimajah om põrmandumajotus: magahuskraam piät hindäl üteh olõma. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Koolimajan anti meile süvvä ja juvva ja ku mõsust ka läbi sai käütüs, oll jõud ja rõõm tagasi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Koolimaja om ka' ku' seltsimaja vai setosidõ maja. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Koolimaja om meil kõrran, tetäs remonti, kats` aastakka tagasi panti vahtsõnõ katus pääleq," selet` Maire. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kooli man tegutsõsõ mitmõ ringi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Kooli miis ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
16.00 Kooli muusõumi- ja kodoluutarõ kaeminõ üteh Helve Lübeckiga. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Koolin ja tõisi latsiga läbikäümise man täl tuud kiilt vaia ei lääq, a ku nuur inemine tüühü lätt, trehväs tä sagõhõhe võrokiilsehe keskkunda. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
«Koolin kävevä, sõs olli iks targõmbidõ siän, mul oll’ hää miil.» Noorõmb poig Raivo sai kittüsekirä eski kroonust. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Koolin lätt Martal häste. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
«Koolin nuu kirändi ja etteütelüse – kõik olli katõ!» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Koolin om latsi kokko 133. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Kooliopilaisi aoluu-uurmistöie võistlusõ kõrrald’ Eesti aoluu- ja ütiskunnaoppajidõ selts joba 15. kõrda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Koolioppajas olõmisõ aol Tarton sündü Jakobilõ kats last: tütär Mathilde 16. süküskuu pääväl 1869 ja poig Max 28. piimäkuu pääväl 1871. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Koolioppus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Koolipoiskõsõn meelüt` tä Võro Kandlõ näütemänguringi Jansonsi Silvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Kooliq pelksiq, et näide tüütingimüseq muutusõq kehvembäs, a umavalitsusõq pelksiq, et nääq ei tulõq ummi vahtside ülesandidega toimõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Kooliraamatidõ ja taasama lehegi välläandminõ om suur tüü ja tennämist väärt, a hätä om taaga kah. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Koolist nakkas saama Vana-Koiola külä keskkotus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Koolitamiq latsõq kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
"Koolitiatrin olõ es võrukiilsist näütemängõst juttugi, olõ es sääne aigki," tulõt` Mäeotsa Ain miilde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Koolitii läts' läbi mõtsasaarõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Kooli toonatsõs tsihis oll' valmistaq kasvandikkõ ette kroonugümnaasiummi astmisõs, a joba 1890 naati esiq tävvemaholist gümnaasiumiharidust andma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Koolitus (vai haridus ) om kõrraldõt opminõ vai tuu tulõmus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koolitus
Koolivaihõaol ehitivä opilasõ üten oppajidõga püstkua. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Kooli vana naane Miitril arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooliveljoga sai Jakob häste läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kooliõpetei Hendrik Anso kirja pantu legendi, mis sii miis mitmele muusjumile vällä pakkunu olli, om kadunu. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
Kooli- ütli q õks sis -herrä q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Koolnuq keeleq ommaq tähüstedüq märgiga †. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_keeleq
Koolu-ikuh lauldas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koolukõnõ, sa_ks kull´a koolukõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/1.html
Koolõ maq jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koolõn käü võro keele oppus standardkiräviien matõrjaalõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Koolõn om kõigilõ kodanigõlõ kohustuslik dzongkha ja inglüse keele opminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Koolõn üle vana Võromaa peetäs võro keele nädälil opitunnõ võro keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Koolõq, kurva mõrsija! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Koolõtama kutsuti ainuq omatsõq, ku olli lähküh, vai külainemisi kaq tõõnõkord. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koolõt sa arq, kaditõdas haud sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koolös timä tuust! http://seto.ee/2013/11/kripp/
Ko om paarõ, sis saat tuu aastaka mehele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kooni kündle köstritõga tulõva, seeni urrutõdas jo' ammuki tsia kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
“Kooni ma tulõ kodo, seeni suiq linaq arq, niq prääditä arq, ni kua kangaski arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kooni ma viel hinnäst jalgu pääl jovva hoita, ei piä täi kiäki hiuskarva kõvõrdama; ta om mu kaitsmise all." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kooni miis üles tull, oll suur uhkõ uibuaid kaaravihust kasunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooni nimä tuud mõtsa raiõq, seeni poiss jalq läts tükü maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooni 15.30-ni peetäs ettekandit: pääväle tegevä nakatusõ Tarto ülikooli tudõngi, kiä kõnõlõsõ tuust, kuis nä seo aastaga suvõl Võromaal sannu ja sannakultuuri uursõva. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kooni perämätse hüdseni niq saiq ka näil siivoq külge ja lätsiq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooniq 19. aastagasaani olliq pruugin kats pia võrdsõt kiräkiilt - põh'aeesti (talliina) kiil ni lõunõeesti (tarto) kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Kooniq hammõkõnõ kuivi, seeniq mõs’k’ teedakõsõ kaq puhtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooniq kümne­aastatsil latsil um süümine poolõ hinnagaq (ette kirjäpantult 100 kr, kirjäpandmaldaq 125 kr ja üts' söögikõrd 25 kr). http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kooniq 11. lehekuu pääväni 1949 . kand' maa nimme Siiam . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Kooniq miis säält tagasi sai, olliq pojaq kotoh suurõst kasunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kooni rahahoitja ütsat kümmet ütsat sõlmõ vallalõ arot, et kotist kosilast vällä võtta, seeni olli mehe üle mitmõ mitmõ risttie kodo poolõ virotanu, ja rahahoitja võim es küünü inäp näile mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kooni susi kolmandat kõrda hennast hämmämän [niisutamas] käve, tulli mees oma suure särgi alt välja, pand särgi niisama kui ennegi, kübaragi vana paiga pääle, pää kottale [kohale] - ja pagesi esi oma püssaga suurde pedäjähe [männi otsa], mis sääl saman ligi tuld olli, ja kaije säält päält soe kavalust. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
"Koonussõlõikõq" oll' Eukleidese neläosalinõ teos, minkalõ Apollonius pand' peräst viil neli ossa mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Koon’ tul’liq tõisi miihhigaq, es lövväq kotust ei ust inäp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koopiate tegemine ja muul põhjussõl laulõ esitämine tulõ autoritega egälütel esi kokko leppi. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=6&Itemid=7
Kooraste aheljärvistu matk kulgeb üle 11 järve (Vidrike, Voki, Lambahanna, Nahajärv, Sinikejärv, Lubjaahju, Liinu, Pikkjärv, Vaaba, Hatsike, Kooraste Suurjärv), mida ühendab kitsas ja käänuline Sillaotsa jõgi . http://www.puhkaeestis.ee/et/kanuuga-kooraste-aheljarvistule-matk-toelisele-loodushuvilisele?site_preference=normal
Koorastõ Suurjärv, avidi ka Kiviranna Urmas ja Kristel ja Kalamehe Kalle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Koorastõn om uma sektsioon. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Koorastõst Uiakatsi järve veerest peri miis võeti 1943. aastaga sügüse Säksa sõaväkke, julgõolõgipolitseihte (SD). http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Koorastõ vanan pullilaudan oll’ jahimälehtüisi näütüs. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Koorepudi sööja tulep kotust ärä ja kõnnis omme lammaste ümbre ja kõnelep nii: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Koorih laulvaq päämiselt seto juuriga mehe, kiä elässeq Tartoh ja kinkäle miildüs sääne miihhi laul, mitä laulti 19. aastagasaa lõpuh ja 20. aastagasaa algusõh seto küllih. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Koorijuht tege muusiga-ijäveini Lokko Külli Inämbüisi tulõ inemisel väega häste vällä õnnõ üts asi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Koorijuhtõ nõvvoandõ' laulõ mano . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Koori juubõliaasta sisse om mahtunu hulga laulmist Kanepi Lauluseldsi 145. aastapääväst suurõ laulupidoni vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Koori kirjapandmisõ leht . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Koorilaulmist härgüt’ edesi kerigu köstri Treffneri Ludwig, kiä kutsõ kuulmeistris õnnõ hää muusigamehe. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Koorilaul sündü Kanepin aastal 1804, ku pastor Johann Philipp von Roth lei sääl Eesti edimädse (poissõ) kihlkunnakooli. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Koorilaulusäädide tegemine om hää loomingulinõ vaheldus mu egäpääväelon ja torõ, ku tuu tõnõkõrd ka tunnustust saa.» «Mu lihtsä laulu om Ritsing pall’o põnõvambas tennü,» ütel’ kontsõrdil umma laulu kullõlnu Urmas Kalla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Koorilaulõ sõna' võro keelen ja naidõ seletävä' tõlkõ' eesti kiilde . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Kooriproovi': http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Koorlahe käveq oppmistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koorõst keedeti paks möks ja määriti naha tuuga mõlõmbalt puult kokko. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Koor ülest kogoni, pessä sisse peräni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=733
Koostanuq Kauksi Ülle. http://setokunst.ee/valjaanded/
Koosõri Piirka esä, ol’l, ol’l näil aho takah, kolq aestakka joq, rüüs’t’ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koosõr’ las’k soo (Taeluva) kerigu ehitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kopernigu Mikołaj (Mikołaj Kopernik vai Nicolaus Copernicus, 1473-1543) oll' edimäne tähetiidläne , kiä sõnast' tiidüslidselt heliotsentrilidse (pääväkeskse) kosmoloogia ja tuuga nihut' Maa kõgõkogo keskpaigast ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kopernigu_Miko%C5%82aj
Kopkakõnõ pandas kirstu kaq, hüä käe poolõ, kostirahas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kopsas’ kolq kõrda, jäigi istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kopsõ tuu läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koputanu jälle üits tõist kõrda. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Koputanu kolmat kõrda. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Koputas aknõ all: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koputas jalq ussõ pääle kellä üte aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koputas mullõ, et kas sa jätät pühäpäävä tüüd maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koput ussõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koputõdas paja pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koput’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kopõnhaagõn ( taani keelen København ) om Taani pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kop%C3%B5nhaag%C3%B5n
Ko pühäpäävä ots(i)t pääd, sis üte tapat, kats asõmõllõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Kor'ake luu kokko, pal'lo näid siih om, muidu ma teid maa päält häötä ar'." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kor'atut teedüst saa kaia' Näputüüseldsi kodolehelt www.naputyy.ee . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Kor'siq kyik ülembäq kokko, kutsiq kuningat kaq pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koraan (araabia keelen أَلْقُرآن (al-qur'ān)) om muhamediuso pühäkiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koraan
Koraanin ommaq kirja pantuq Allahi ilmutusõq Muhammadilõ aovaihõn 610-632. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koraan
Koraani panniq araabia keeles kirja Muhammadi ligimedseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koraan
Koraani perrä om tä perämäne ja kõgõ suurõmb prohvet prohvetide rian, kohe kuulussõq viil näütüses Aabraham , Ismael , Iisak , Jaakob , Taavet , Ristjä Johannes , Moosõs ja Jeesus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhamed
Korano sääl õigo virgastõ, nii tulnu üts vana hall miis mano ja küsünü: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Korati kokko terri ja tetti olt. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
18 Korbi Anu: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kordo ütelnü viil tarõlävepäält, et ar mingu, ku läät, kül näed, mis sis saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Korea keelen om 24 lihttähte, mink kombiniirimisega saias kirjä pandaq korea helükõrd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_kiil
Korea kiil om kiil, midä kõnõldas põhilidsõlt Põhja - ja Lõunõ-Korean , a veidemb ka muial kavvõl hummogumaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_kiil
Korea sõda ( 25. piimäkuu päiv 1950 - 27. hainakuu päiv 1953 ) oll' sõda Põh'a-Korea ja Lõunõ-Korea vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_s%C3%B5da
Korea vai Koreamaa om maa Hummogu- Aasian Korea puulsaarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea
Korede jummal võrede pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=736
Koreograafia om tandsõ luumisõ kunst ja inemist, kiä tuud tege, kutsutas koreograafis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Korgest ja kergest, madalast ni rassest [Kõrgelt ja kergesti, madalalt ning raskesti] Vanast olli siin üts kerikuvalla mees kellalöömise ajal tornin olnu, nink kella edimätsest helüst heitüden torni pajast [aknaluugist] keriku katusele ja säält veerdümisi kõo [kõivu, kase] osse külge kinni võtten aigupite maaha sadanu ja ilma vigata jäänü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Korgharidusõ sai Stockholmi ülikooli humanitaartiidüskonnan, filosoofiakandidaadis sai 1963. https://www.geni.com/people/Raimond-Kolk/6000000001731616676
Korgõh ollõh lätt süäme alt tühäst ja loodusõ ilo pand ikma vai hallu tundma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Korgõkooli jaon saa võro kiilt oppiq Tarto Ülikoolin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Korgõkoolitusõ sai tä Magdaleni kolledžin Oxfordi liinan 1874–1878, kon võtt' ossa ka Esteete liikmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Korgõ külaläine Runneli Hando oll` kah takanpuul ja visas` mynõ pilgu silmänukast punkari poolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Korgõmba haridusõ sai tä Tarto Ülikoolin arstitiidüse alal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Korgõmba matõmaatiga periuud ( 17. aastagasaa kolmas veeränd kuni 19. aastagasaa tõnõ veeränd). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Korgõmban ommaq mäginiidüq ja väikoq ijäkeeleq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Korgõmbist küläliisist olli tulnu Põlva maavanõmb ja liinavalitsusõ rahvas. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Korgõ sann um külm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Korgõt õ -d, märgitäs hariligu õ-ga: mõõk, mõõtma, nõna, sõna, mõni, sõs, õks, sõsar, kõik, sõa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Korgõt õ -hellü ( y ) märgitäs edespiten hariligu õ -ga, selle, et taa helü eräldä-i kunagi tähendüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Korijärve, Iigastõ, Valga ja Sooru kant'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Koristagu sis vähämbält tuulõmurdki är! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Koristusaig om kolm rassõt kuud, sis piät olõma as’atundja tüüjõud majah. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Korja jalq kokko, niq nakka pesmä, et linaq langas, linaq langas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korjajalõ saa koorik. http://www.setomaa.ee/
Korjaja oll küsünü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korjajit om esiki peris vannu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
- "Korja, korja, aga anna mulle kah! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Korjaman käütäs sakõst terve perrega ja nopõmba tiinvä päävän mustikaga päält 50 euro. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Korjamist härgüt' tä viil tähtraamatin ja eräkirjon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Korjanuvaq rahaq vällä, lännüväq ärq minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Korja pangi t?vve ossa vedelat lehm? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Korjas joq väega kavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korjas võivitsiku ja miipütükese. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
«Korjasõ nii latsõ, kes tiinvä kommirahha, mõnõ käävä puhkõpäivist mõtsan, om asotsiaalõ ja om pensionääre – egäsugutsit inemiisi,» kõnõl’ korjajidõ kotsilõ Milvi (tuu olõ-i timä õigõ nimi!), kiä ost Võrol rahva käest siini ja marju kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Korjat as’a kokko ja pakõt ar. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
“Korja ütsä puu noorõ lehe kõiki nuori kassaga kokko havvuda arr ja panõ veitkese maarja eijä ka sisse juo tuod - sis saa abi.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Korlah ol’l üt’s kaupmiis’, tuu an’d suhkri, tsäi ja sil’giq kõigilõ prii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kornila haar’d’ pää üles, pan’d’ kuldtaldriku pääle, läts ja lammõs kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kornila läts saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kornilius löüse üte risti Petseri mastõra asõmalt, ku viil mastõrat olõ-õs, ja tahtsõ sinna risti asõmalõ kerkot ehtä', a tuu Kornilius tohi-is uma lubaga ehtä, koni pidi kuniga käest luba saama, a kunigas ol´le tuul aol Moskvah tapõlusõh ja Karnilius läts sis Moskvast kuniga käest lupa küsüma, õt kas lupat mullõ tuu luba, õt ma tahasi sinna kottalõ väikest kerigukõist ehtä' mälestusest, kost ma risti löüse. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kornil läts timmä saatma ja saat’ Patskohvkahe alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kornil võt’t uma pää ja astõ Pühä-Maarja kerkohe ja hiidäs’ magama ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korodissa mäe päält paistus Piusa matal luht nii kavvõndõhe, ku silmä' nägevä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Korraldajad MTÜ Võro Selts VKKF, Põlva Linnavalitsus, Põlva ja Võru maavalitsused ja Võru instituut. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=53&Itemid=77
Korrat, Endli om viil puid maaha võtnu, pidi mulle ka puid tuuma, ole`õi midägi toonu`, korrat, raha ei massa ta maa iist, om sul telefunn, helsita, küsü, kas sääl mäe pääl viina om, ma lähä osta, vai mis sa tahat, konjakit, vai vahuveini, vai noid kuueteistkümnekroonitseid kompvekka? http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Korrat, ma joba tüüti viis päiva. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Korrektor lugõ teksti üle, et kontrolliq taa õigõt kiilt ja selgüst. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Korsiq rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korsnaga sannu naati tegemä koskil sada aastakka tagasi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Korssi kivve vahelt savitükü kokko ja panni pangi ligonõma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kortinna kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kortinna sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Korviga om hää sanna manu tarviline kraam üten võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Korvin om alostusõs kõoviht, siip, puust seebialos, persealone, nühüs, pühüs ja sannamesi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Korvpall om sääne pallimäng , kon kats võistkunda püüdväq visadaq palli tõsõ võistkunna korvi, miä om 3 miitre korgusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korvpall
Korvpall om üts populaarsõmpi ja inämp kaetuisi sportõ maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korvpall
Korv sannakraamiga - Karisöödi mõtsu pedäjäpirdõst om korvi kudanu Jääri Viktor. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Ko rõiva*-tulliva külge, sis ka veiga var(i)te ja peete sään'tset kunibet. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Korõmba haridusõ sai TPI õdakudsõn sektorin masinaehitüsen. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Kor’ake luu kokko, pal’lo näid siih om, muido ma teid maa päält häötä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’akõ hummõn kyik kokko! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’akõq hummõl sool aigo kyik kokko, syss ma võta summa viisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’as’ nelikümmend jänest kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’as’ ruttu korvi tävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’as’ sysarõq kokko ja sinnä mano, kost vällä kisku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’as’ uma kraami kaq kyik tiiveerest koormahe, läts läbi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’ju noid villu häs’te pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’si korvi ma kuhjaga, kannõlii, kannõlii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kor’s’si syss väl’lä, et Nahtsõ, et timä om kah võtnu pal’lo vaiva vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kos' sa, Kuukõ, külh käüt?..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
“Kos Jaak om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko saa paarõ sülli, sis jäl saat mehele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
"Kos eeläskitsõ panni?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Kos hobene ja vankri omma?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kos härg jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
"Kos iks lääde, hina neio?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/12.html
Kosilanõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kosilanõ istõ paja kotal, a timä tul'l sinnä kunstuist tegemä, et mina lasõ su soendusõst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ ja mõrsja lätsi' jal' magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kosilanõ kost: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kosilanõ kullõs, et edikiä takah uikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ kynõlõs: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kosilanõ k’äu tsäunas iks üt’est livvast -, kääk, - jal tõõsõst livvast - kääk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ maka, ei tulõ üleski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ muidogi an’d’ näile rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ nägi, et suaga tul’l tarrõ, karas’ üles, is’ke hin’dä pääs’läsess, ni ris’tiinemise latsõ pääs’läsess, ni lät’siq läbi paja väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ sai petüsest ainult sis arvu, ku kõrtsi minti "laulatusõ liiku" jooma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kosilanõ tõi saapaq, et kualõ tütrikulõ saavaq parraq, tuu ma võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ võt't kahrunaha vallalõ, visas säläst maaha - ol'l väega illos, ehtsä poiss. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kosilanõ õks taha-as võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ õks 22 ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kosilanõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilanõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilast ka tip’it’i, a toolõ nakahhas nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Kosilasõ kaasigõq:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/15.html
Kosilasõ kotoh pan’ti jal mõlõmba saina pääle ja nuur’paar’ istus ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilasõ köüdi puhma külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilasõ ristesäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/69.html
Kosilasõ ristimäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/70.html
Kosilasõ ristivelele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/79.html
Kosilasõ ristivele naisõlõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/80.html
Kosilasõ sysarõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/71.html
Kosilasõ sysarõmehele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/72.html
Kosilasõtruuska an’d’ mõrsjatruuskalõ topsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosilasõ tädimehele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/76.html
Kosilasõ tädipojalõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/77.html
Kosilasõ unopojalõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/78.html
Kosilasõ velele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/73.html
Kosilasõ velenaisõlõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/74.html
Kosjal lülli ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kos jalq üts hanikõnõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos kana jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos kikas jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
«Koskil kats nädälit tagasi oll’ edimäne tikkaminõ,» kõnõl’ Tintso Üllar, kiä tege tüüd Lahe massinaütistün. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
«Koskil om joba kiräh, miä tulõ!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Koskilt Ingerimaalt tull' mi küllä imä kolmõ tütrega, väega puhta ja tüüka inemise. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Koskilt piät tuu pisiläse saama jo, et sis tekkünü tahtminõ kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Koskilt tä siiä tegüsi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Koskil tulõ jo inemisel olla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Koskil vasta süküst käü kimmähe: sis oll’ vanõmbil tuu ärkoliminõ ja mul hindäl Võrumaalt ärtulõk, sääne aig, ku hingeline aastatsõõr saa täüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Koski tõi taa uma treileriga Helsingi Vuosaarõ sadamalõ ja ma sõidi sinnä tõsõ laivaga Helsingi keskliina kaudu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Kos kivi jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos käüsin, väikene Annaken? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
"Kos latsõ olli?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kos laut jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos lehm jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
- "Kos luits?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kos lät's neio? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=643
Kos lät's neio jo? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=643
"Kos läät?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kos maa jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos ma piäss timä ar häötämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos maq soo ilosa maha jätä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kos maq teid õigõq üüsest võta?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos ma tuud tiiä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kos meri jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos mi eilä eidsin olli, kos mi toona tulda teimi – sinna suure söödi pääle, lakke laja platsi pääle. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Kosmikit tuntas, a kas ka Mooste ja Põlva kandin? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kosmikutõn olõt edesi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
“Kos mi lää noq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos mi lää noq sõbrakõsõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kos miq sul ta kanakõsõ panõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kos miq sul ta oina panõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kosmoloogia ja ontoloogia ommaq tradits'oonilidsõq metafüüsiga haroq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metaf%C3%BC%C3%BCsiga
"Kos mu jago naist, kos mu jago naist?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kos mu kulla pesäkene? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos must härg jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos mu süük om ar lännü? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos mõõk jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos nakas kotti topma iks hääd ja parembat, mis aidan oll. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Kos neeq häräq jäiväq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos neeq soeq jäiväq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos neeq tükiq jäiväq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos nee tibu jäie? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kos nee ärä’ jäivä’? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos neio eläsi. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Kos nuuq härjäq lätsiväq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos näil ol’l kolliminek’, Üri jäi iltsõbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos olnu' kõik sööginõudel risti' pääle tõmmatu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ko soola annat käest ar', sis andaske raha peijo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kosovo Vabariik kuulut' hinnäst 17. radokuu pääväl 2008 Serbiäst sõltumadas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kosovo
Kosovo piirkund om Õuruupan Balkani puulsaarõl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kosovo
Kosovo pääliin om Priština . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kosovo
- "Kos paiju puhmas, sääl om paremb vesi!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Kos paiju puhm [pajupõõsas], sääl om parem vesi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kos paiju puhm, sääl om paremb vesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kos peenar jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos pennär jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
"Kos perremiis om?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kos perän nakas` vingma, et täüskasunu inemine ja mäng ulli niguq pois`kõnõ ja nii edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kos piibeleht penipiitsk jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos pikk petäij jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos piät juunlavvaga mõõtma ja häste täpsele lõikama. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Kospuul tuul om, ütlet: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kos sa aida võtme panni! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kos sa eelä üüse ollit? http://cfe.ee/cantus-book?code=464&l=25&a=326
Kos sa esi eelä olliq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/5.html
«Kos sa hukah, kost ma tuu söödä võta?!» hiitü tõnõ ja kaup jäigi katski. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
- "Kos sai um?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Kos sa_ks läät, neiokõnõ?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
"Kos sa leevä sait vai kõige enne, kost saa rügä seemne said?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- "Kos sa läät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos sa läät, hiirekene, hirko, harko? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Kos sa läät, kõvõragõnõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Kos sa läät, sikakõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
- “Kos sa nikavva ol’liq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos sa ollit, kui ma ot'se... http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kos sa ollit, laulukõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx1.html
"Kos sa olt!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kos saq läät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos sa sõidat iirekene? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=667
"Kos sa tormat, Rebäne?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kos see hain jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see kana jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see kikas jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see kivi jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see kuju kuus jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see kull´ jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see lauda tuhk jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see laut jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see maja jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see meri jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see meri jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see mustik lätse? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see penipütsik, piibaleht jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see püss jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see pütsk jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see tamm jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see tuhk jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see uibu jäi? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kos see vanamees jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see vanamiis jäi? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kos see vanamiis jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see vanamiis jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see vikaht jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos see vikat jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos see vikkat jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos se kuus jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos se mehi seeni olli, kasike, kanike? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/pulmalaulud/
Kos sepp jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos sii hain jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii kikas jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii kivi jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii must härg jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii põld jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii ruug jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii susi jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii tamm jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii tammõ jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii vanamiis jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii vanamiis matõti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos sii vikaht jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
“Kos sul käe jäi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kos sust saa no ap’i meile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kossuthi Lajosist – tuu ao kuulsast aokiränigust – sai parlamendin tähtsä poliitilinõ juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kossuthi Lajos pagõsi välämaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kos sys kah ` o ots! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Kost Ivan Hatapoig siiäq saanuq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost Miitra rikkas saie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Kost Missomaalõ tulnu peri omma ja kon nä tüütäse? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kost Pühäjõgi pääleq nakkas: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
12–12.30 Kostabi Heino. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Kostabi Kalev ja Indrek – kunstnigu ja muusigu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Kost aknast olet sisse tullu, säält ussest mine vällä - Jumala nimel, jätä minu rahu, kurivaim mine ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kos talu laut jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tamm jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tamm jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost api saia? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Kos tedä mateti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos temä mateti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost haina tõõnõ nimi - naistõpunahain - tulnuq om, tuu kotsilõ om mitu esiqsugumast arvamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Kosti kaq ei viiäq, ku pomkile mindäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos timä jäi, es tiiä mitte midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kos timä maka?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kos timä syss avitanu, ku sääl olõ-õs määnestki Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost inemine lüvväs rasõvat, ku ei olõ kingaqki kokko puttunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos tiq noq pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos ti siih olõma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kostka pandmine oll nigu ao viitmise viis ku midä tetäq olys. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kostka pandmisest vai kostka heit`misest vyidsõva ollaq uaq, liiva kiviq (ploomikivid) vai väikukysõq värmilitseq peris kivikeseq. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kostkiq olõi inämb midägiq võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kostkiq üle ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kostki saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kostki tiiä-äs kost tuli saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Kost kotult latsõl perämäne hammas kakõs, sinnä kasus tälle viel vüö asõ.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kost latsõ omma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Kost laulu q ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_03_laul.php
Kostm. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
"Kost ma' sullõ süvvä võta?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Kost ma_ks, latsi, laulu sai? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
"Kost ma lää?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost ma, meessi, perit olli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iv.html
Kost mas¦sis no ii `viirde õmõtõ `saie. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Kost ma tiiä, ma ju ei mõtlõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Kost ma tiiä, midä tä tuuga perän tege?» tunnistas Aivar. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Kost ma tiäs, kas ta nüid verevä 21 vai kirivä 22 pand? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
“Kost ma tuud tiiä, vet’ kyik soeq halliq.”Läts päiv mäele paariga ja ai kyik soeq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost ma võta, kui ei ole? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/29/1-sooru-sooru-lehmakene/
Kost mina tunse oma velle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kost mi syss võta? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost mullõ muijalt sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost mul tul’l häbü sään’e pääle, mõttõq sään’dse pääle, tihka.s panda rublilist, et rahvas kaes, et taa om mään’dsegi hädä seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost mul tunistust inämb õdagu saiaq ol’l! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kost mul tuud tütärd õigõ kätte saia?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kost naaq sullõ sys küllä tulõva?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Kost no naane rahu jääs, käüse ku luupainja mehe pääle, mudku "ütle" ja "ütle" õnne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kost n`oo tulõmusõ tulõ sõs, õt sinno edile om nõst? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
- “Kost noq mul sääl ollaq, mul kotoh eskiq maailm tüüd ol’l tetäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kost noq syssõnil sääl ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost noq timä tuuperäst uma tütre kodo jätt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost noq tuud üteh võttaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kostnu tuu pääle järgmiste sõnnoga: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kost nuuq söögiq syss saiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos to kuus jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost oled tullu, sinna piäd minemä! http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kos to vanamees jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost palki saat? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kost peri olt, sinnäq kisk tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Kost piimä saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kost puult mõrsja saa!" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kost puult suurõ-nel'äpäävä tuulõ omma, kas külma puult, vai lämmä poolt, säält saavaq kyik suvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost rabalaanõst tälle tuo raha sai? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kost saanu, a ma järvest tõi hinele, sääl um näid viel viländ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kost saia häid rahvamuusigaoppajit? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Kost sa liinan oherdit võtat! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
“Kost sa minno näi, ku magi sinno näe-es.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kost sa mu nimme tiiät?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Kost sa nii kirja olet saanu?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
«Kost sa ni suurõ häränaha saie, ku soo aid ommõ?» No sis Kornilius selet ar kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kost sa olt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost sa olt siiä saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kost sa olt söönüs-joonus saanu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kost sa peri olõt?» – «Räpinält,» olõ ma iks ütelnü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
"Kost saq siiäq olt saanuq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost saq siiäq saiõq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kost sa sai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost sa säält süvvä saat? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Kost sa säält tuld saat? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Kost sa söönüs-joonus kõõ saat? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kost sa taale mehele sälga saat, ta om jo suur mees?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kost sa tulli, sinnä mine! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kost sa tuud tiiät?" http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
"Kost sa tuu väidse sait?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kost sa tühi või saad? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=667
Kost sa tühi või saad, tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost sa õige niisugutse julguse olet võtnu? http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
"Kost siiä saa?" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
- "Kost sis su hingele taivahe minna tii pääle valgust saa?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kost si sõrmus sinnä saije, kii-kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Kost si sõrmus sinnä saije, kiis, kiigäle? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
"Kost su' kätte mu' poja nõnarätt om saanu'?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kost su hää keelemõistminõ peri om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
“Kost sullõ muq sysarõ käterätt om saanuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost sullõ sai no niipallo rahha, nigu mõõdiga mõõdi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kost sullõ sai silmä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kost syssõnil sinnäq saiaq, syssõnil pal’lo tüüd.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost sääne julgus tull’? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
– Kost sõna mõistat, sis ütle nii õnnõ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Kost sõsar sullõ juvva and, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Kost taa pidomõtõ tull'? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Kost ta saa: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kost, ti kullapojakõnõ, siiä olt saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost timä leeva õige sai? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Kost tiq muq tütre kätte saat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost ti teedä saiti, et ülepää midägi sünnüs? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kost tsiga iks om vasta nõnna är saanu, sinnä inämb ei tükü. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Kost tull' huvi rahvamuusiga vasta? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Kost tull sinnä läts, istõ hobõsõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost tuu arvaminõ peri om, tuud ma ei mõista seletä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Kost tuu hobõsõliha? http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Kost tuu mino väits om siiä' saanu'? http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kost tuu minu väits siiä' saie? http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kost tuu poig kätte sai? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Kost tuu uma kiil perän tulõ, ku olõmi 40+? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Kost tälle om tuu saanu. kõrraga Kriisa poolõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost täpsele peri olõt? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kost tä riibnu om, noede piim om halb. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kost tä tiid, määne om vahtsõmb, määne vanõmb? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/neli.htm
Kos tuhk jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu karjalauda tuhk jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu kikas-kana jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu kivi jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu kuju kuus jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu must härg jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu tuli jäije? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tuu adõr jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
“Kos tuud viina saia om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos tuu hopõn jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kana jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kikas jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kivi jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kuulja matõti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kuus jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu kütüse võsu ol’l, - jaet’i arq, õgalõ üt’ele orrotäüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos tuu lauda asõ jäi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu laut jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu meri jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu näidsik viil su man om? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Kos tuu(o) (III j. - tuu' - imperativ tooma) panni, miä iilä' anni?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kos tuu (pikä põllu) pinnär jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu pilliruug jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu pinnär jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu susi jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu tuli jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vanaesä jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vana jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vanamiis jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu varb jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu varik jäi[e]? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vesi jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vikaht jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tuu vikat jäie? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kos tu vanamiis jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos tu venne vikat jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kost vanainemine säändse raha võtt? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Kost vanalõjuudalõ leibä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost viiäs arq maja päält, syss jääs ahivars perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kost võtat, ku ei olõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Kos tä no säältä veeräsigi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Kos tä sul syss arq kattõ, ku sa panni mutta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos tä säältä veeräsigi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Kos `valgõ, `rohkõp soolani•s4 vai¦nii sääne maa om. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Kos vanamees jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos vanamiis jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos vanõmbid kaema neil tulla no aig. http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/mpere.htm
Kos vesi jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos vihm jäi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kos viil näet pal’lo maasikit ja mõts, mis täüs om palõhkit. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Kos´aq tulõvaq, rikkaq kos´aq, joovaq viina. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kosõ arq ja toolõ läts arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko söödä-äi pinni, sis söödät varast. http://www.setomaa.ee/
Ko süvväs, sis üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kos’aq õks taha-as võttaq tuud kuigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kos’aq ütliq, et miq võta soo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko talsepühi üüse om taivas selge, sis saa pallo kartohket. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ko tennüspäävä om nikke pallo päivä ko hobõsõ sälgä karada', sis saa hüä rüähäitsemine ja hainategemine. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ko terveh ol'l [pudel], sis saiva'-naasest latsõ', a ko kat'ske ol'l' lännö', sis saa-as inäp naasest ka latse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
"Koti pääle ja pad´a pääle panõ magama." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Koti pääl oll' suurõlt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
"Kotoh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kotoh aeti tsika lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kotoh joosk ta suure lõõdsutamisega imäle mano, kes veel hummongust jako poolalaste sängüh oli, ja ütel tälle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kotoh mõtleva, et lääme vahtsõst. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kotoh naati jahisaagi üle liiku jooma ja sulasõ-pini vaeldamise kaupa tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kotoh oll varastõt kuningatütär ütsindä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kotoh ollõh Hödo kõgõ kaibas kui timäle Pihkvah ilma asalda pessä anti. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Kotoh pandas kaq söögi aigu liisnit luitsit lavva pääle ja sautõdas tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kotoh seledi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kotoh tulõ miilde ridaimäle, et piip ja kepp jäi' sanna. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kotoh tulõ tuu peris mälehtüslaud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kotoh väegaq sai tõrõldaq ja vannuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Koto lännü naasel pallo aigu taltusõga ar, nii et inäp es jõudnus algusõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Koton kuts' Jakob naist Jenny (Senni) ja ildampa, ku latsõq sündüväq, lihtsält "mammi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Koton magasi naane sängün, oma rinnalise latsega kellele mees virk ja viks olli pühä ristitähte, pää pääle tegemä, et vana näks, et vana näks väükesest jago es saas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kotost kavvõl ollõn nakas’ tä võro keeleh kirotama. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
«Kotost om peri,» selet’ Marta umma hääd keelemõistmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kotost saa tä vällä veidü: imä Meeta, kinkaga kuun Koit eläs, om esi kah jalguga hädän ja kõnd' karguga. http://www.els.ee/index.php?page=108
Kotost tull’ tä är tuuperäst, et ei kuulõ inämb häste ja nägemine om kah kehvä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kotost tulti ja viidi minemä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Kotost võt sulasõ ja läts tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Kottal - kohal; http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Kottalõ sai, syss keerel’ pääle kooniq kätte sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kott köüdeti naasele kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kottoh panni vahtse värgi kokko ja laatma ja naksi kah uutma kunas tuu roheline tuli palama lätt. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Kott oll mõskmõ seeh olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kott oll väega täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kott om täüs, läämi ar’a! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kottpümme, pilven, tähtigi es olõ nätä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ko tuldas sis teretädäs, ül'däs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kotun laotadiq marjaq palaja pääleq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kotun om maja vundament alalõ ja latsilõ näütsi kotust, kon valgõ roosi, mis konagi maja takan kasvi, olli mammatarõn ja köögin otsapite. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kotun puhasti mar’a är ja kaaldsõ üle – 15 killu mustikit, peris häste. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Kotus : http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kotus kaetas koheski lumbi, lätte vai viiga kotusõ viirdõ, ku sääne ligi om. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Kotus, kon raudtiijaam om, kand' nimme Hauka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Kotus om vahtsõnõ: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kotussõnime omma kaoma länny, paiga omma muutunu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Kotussõnimeq omma kantuq avaligult Eesti põhikaardi ja erälde kihina Maa-ammõdi kaardiserveri kotussõnimmi rakõndusõ pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Kotussõnimmist pututasõq poiskõisi nigu iks kygõ inämb järvi nimeq. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kotussõnimmist värsistroof kaardi pääl. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Kotussõpäälidse hindätiidmise perrä peetäs hinnäst võrokõisis, päämine võro hindätiidmise kandja om võro kiil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kotussõpäälitside vai tõõsõ sõnagaq regionaalkiili sisse loetas Euroopan mitmit riigikeelele lähkeisi kiili, minkal om uma kiräkeele aolugu ni mink kõnõlõjaq ommaq katõkeelidseq ja mitmõkihilidse hindätiidmisega (nt kašuubi kiil Poolan ja alambsaksa kiil Saksamaal). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kotus um kiik tunda, kost järv um läbi murdnu ja nuo kotusõ kah, koh nu' järv um, rohkõmb versta alapuol. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kotusõperimüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
«Kotusõpäälidse jahimehe kävevä kah pasman, a kobras om kavval,» ütel’ Maie. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Kotusõ päält saat ostaq nii langa ku Lillmaa Terje seto pitsi raamatut (7.-). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kotusõq, kon parhilla iiri kiilt kõnõldas ( Gaeltacht ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iiri_kiil
Ko tütrik and jummal appe, sis üldäs vasta: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ko tüüd tetäs, sis üldäs jummal appe, andas jummal appe. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kot’i suukõnõ las’ti vallalõ, kün’nel’ pan’ti rük’i pääle palama, pap’p hiit’ kolq vuuri rük’i nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kot’t pääkar’(u)ssõlõ mõtsa üt’eh - leib ja livvakõsõga piim 1). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ko vahtsõnnõ rõivas' pandas sälgä, sis kak(u)tas kõrvo, võetas kõrvo piti' kinni ja loetas: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ko vällä tuldas, sis üldäs nii: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kozlov, kiä meid häste vasta võtse. http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
Kraadiklaas' tükse õks tuu viimädse 42 kraadi pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Kraame või tuua ka rohkõmp sõs läävä na Kuningalauda. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Kraamil piat olõma man tegemisõ aig ja kotus. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kraami olõi kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kraami piat olõma: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kraami või tuvva’ ka’ inäbä ja sis tuu pandas peräst kuningalavva pääle kostis. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kraam om kõik sääl valmis, nii et võit sääl peris härralikult magada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Kraam piat olõma vannamuudu tett. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kraamõ vastavõtminõ kell 10.00 - 12.00 (välläsortmisõ telgih). http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kraaves jooses vesi nigu kevadel, sis ku suurvii olliva. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Krabi Grupp ehit’ mastijala. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Krabi külateatril on homme esietendus Paganamaal Krabi külätiatril om valmis saanu’ vahtsõnõ tükk “Ruhnu Mann”. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Krabi küläselts om tugõnu festivalikuludõga ja tekk’ minevä aasta projekti, mille abiga saimi näütlejilõ rõivit osta. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Krabi külätiatri “Tulõ taivas appi!” http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Krabi külätiatril om lavalaudu pääle saaman vahtsõnõ suvõtükk “Tulõ taivas appi!” http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Krabi külätiatri om joba nii kõva kaubamärk, et inne ku vahtsõ tükü sisugi teedä om, tellitäs näütemäng joba ette ütte vai tõistõ paika är. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Krabilt peri vanaessä, kiä omma joba aastit koolnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Krabilt tulõja mänge tundõlidsõlt ja hää selge helüga tükkü «Tsillukõnõ Pillekene» ja Ruusmäe latsõ luku kikka saapidõ ostmisõst. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Krantsovah Kuka-Ivanilgi oll sõbranaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krantsovah oll kaonu ütel naasel arq muna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krantsova küläh oll suur nõid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krantsova külä maa ol’l vanast Petseri kloostri ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kree Kaarli pilt, Uma Leht Mõnistõ koolimajan peeti viietõistkümnendät Võromaa rahvapillilaagrit, kohe tull’ pilli mängmä pia sada inemist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kreegipuu Kalev eläs Moostõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Kreegipuu näist tävveste hääd miilt tunda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Kreegipuu piimä maailmaturuhinna, miä kisk allapoolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Kreeka ( `kreeka (hrl. III pikkus), kreeka keelen Ελληνική Δημοκρατία ) om Lõunahummogu- Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreeka
Kreeka luulõtaja Hesiodosõ perrä ollõv tä sündünüq, ku titaan Kronos lõigas' tsirbiga ärq uma esä Kronosõ titi ja visas' tuu merde , kon tuu jäänüq valgõ vatu sisse oiduma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aphrodite
Kreekan om elu hull mea hull. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Kreiskooli hoovi pääl sys nõstõti kulbiga tsilgakõnõ karra sisse. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kreutzwaldi Friedrich Reinhold ( Friedrich Reinhold Kreutzwald , sündünüq 26. joulukuu pääväl 1803 Jõepere mõisan Kadrina kihlkunnan Viromaal, koolnuq 25. põimukuu pääval 1882 Tarton) oll' eesti kirämiis ja tohtri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kreutzwaldi gümnaasiumin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Kreutzwaldi kuul’ Võrol ja EPA maaparandus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Kreutzwaldi looming mõotas jovvulidsõlt tervet rahvuslidsõ liikmisõ ao vaimoello. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kreutzwaldi muuseum (Kreutzwaldi 31, Võru): http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/moniste-vald/
Kreutzwaldi uulits 2, õkvalt parhilladsõ staadioni man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/inne.htm
Kreutzwaldi värsiloomingul (kogo „Viru lauligu lauluq“, poiim „Lembitu“), miä tuginõs saksa näüdüssele, oll' eesti luulõlõ suur tähtsüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kreutzwald lugõ " Kalõvipuja " käsikirja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kreutzwald om matõt Tarto Raadi Vana-Jaani kalmuaialõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Kriidiga vidi ümbre kolq piiri vahelõ, et mano es saa tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriipa-kraapa katust pite, Must-Mihkli moro pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=651
Kriisa istus süümä ja kuts veljü kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa jalq kär’k’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa karas’ herräle mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa karas’ mättä päält mättä pääle papi rõivide mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kriisa käve siih, vei sullõ rahha puustusõ osta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisakõnõ ai hobõsõ suuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisakõnõ märgäs’ ka as’a arq ja pan’d’ hõpõruubli tõrva külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa lausu-us tuu pääle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa parandas naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisaq. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Kriisa, vana vikur, kae kuis mõistsõ uma naase arq opata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriisa ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kriis kest' 1974. a. urbõkuuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1973._a._nahvtakriis
Kriitikalõ om küländ häste vastat kakkõhelü märkmise tarvilikkusõ ni tähemärke q ja y kiräviide valimisõ osan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Krikmanni Arvo, " Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Krikmanni Arvo koostõt paks raamat "Tere teele, tere meele, tere egalõ talolõ" hiidütäs - ku vaimukaq olliq mi esivanõmbaq, kiä niipall`o krutskiliidsi mõistatuisi vällä mõistsõq märki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Krista Sildoja. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Krista kõnõlõs, et nahahäti vasta om kah häid luuduslikkõ salvõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Krista tege ubinamahla kah, a ütles, et tuud om keerolidsõmb müvvä ku ubinit: tegijit om pall’o. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Krista tiid, et inemisele ei tohe pikkä juttu kõnõlda – tuu ei jää miilde. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Krista tiid ummi ravi alotsit häste: tä om Antslan tohtritüüd tennü 1986. aastast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kristel õpet viil mulgi kuvve jaos punatse kaaruspaala kudumist. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Kristina hoolõ all saavaq valmis reklaami- ja kultuuritekstiq. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Kristina om A&A Lingua luuja ni juhatusõ liigõq. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Kristjan ütel’, et tä pandnu hindä vanaimälegi sändse robot-tahvli saina pääle – sis om kimmäs, et maja lää-i palama. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Kristus ja supõrstaar’ üten isikun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Kristusõga võrdsõ pühämeheq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Kristusõ sündümist ette kuulutaman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Kriuhkamehe aastapäiv Vele Henno (kural) ja Eeri. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Krišna Radhaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kri%C5%A1na
Krišna om jumalus , kedä kumardõdas pall'odõn hinduismi harodõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kri%C5%A1na
Kronberg (Pikäkannu Kooli Arõndusselts) ja Agu Vissel (Võro Selts VKKF). http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kronos lõbahť Hadese õkva päält sündümist üten nellä sõsara-velega alla, a ku sündü kuvvõs lats, Zeus, aviť Rhea umal pujal pästäq, andõn Kronosõlõ latsõ asõmõl rõiva sisse mähidü kivi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Kroon olli küll pudenemata, ometi olli tarkus vällä keenu leeme pääle, mis kutsar ärä rüübäs. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
“Kroonu” (2005) Vinne sõaväest kõnõlav romaan, 2004 a. romaanivõistlusel 2 kotussega hinnatu tüü. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Kroonu massuq ja sääntseq suurõmbaq as’aq olliq valla tarssina käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kroosigaq juvvaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krošovit oll’ vajja virka tetä õnnõ, a hapnõ kapsta olli’ otsanist läbi saanu ja poodi-man ka õs olõ näid. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Krutskilinõ kanamiis Pulga Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kruusaq ja uibuq ol’liq, kõõq raiq maahha ja pan’niq sin’nä lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kruutvormiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kruvvi pää sisen om tsälk vai ristikene - sinnäq lätt kruvvitseeri vai trelli ots, ku kruvvi kinniq vai vallalõ käänetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kruvv
Kruvvi tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas kruvvi pääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kruvv
Kruvv om terävä otsaga ja vindiga ravvast pulgakõnõ, midä päämädselt pruugitas asjo (nt. puust asjo) ütsüte külge kinniq pandmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kruvv
“Krystos, Jumalapoig, kas sa siih olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos Jumalapoig tulõ vaesõh sandikõsõh paja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos juusk reppi pite alla ja pand kaq aamina pääle, et katõst tuhandõst aastast ja pääle mynõst aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos käve maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos ol'l küsünü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos ol'l lännü tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos oll ülnü sõbrulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos om üts, Pühä-Maarja üts ja Mikul ja kiä ommaq passatanu hindä puhtast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos püüdse sõprugaq kallu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos sündü, syss selet’ nemäq eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos tulõ ommi hinglitega uibumäe pääle valgih rõivih, ummi apoostlikõisi oppama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos tälle õks oll pandnu pää sisse nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos vai kiä timä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystosõ vaivajaq sööväq lihha ja kalla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos ütel, saaguqki sa kahr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystos ütel tälle, et naanu sa mu käest andis küsümä, ma sullõ ka andnu arq andis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus annaas midägi toolõ san’dilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus an’d joudu toolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus an’d toolõ peoga rahha, sai täl’le hin’g. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus, ku läts, päs’t’ yndsit vällä, syss vanahalv ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus küs’se tiid, timä näüdäs’ jalagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus läts taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Krystus, mu kosilanõ, kataq nii, et patadsõ mu ihho ei näeq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus mõtõl’ kaq elo pääle, kai hindäle mõrsja, hot’ tiidsegiq et täl tulõ nii minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus ol'l andnuq nii, et tsigand või pettäq uma elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus üt’el, taa ol’lgi timä mõr’sja, taa saagi täl’le mõr’sjast, kiä säl’lülde maah ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krystus üt’les, et taa tüt’rik uma häügaq, et timä joq küm’me vuuri mu käest an’dist pallõlnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krõbisõia lehe, nu kasusõ säärtse põlõ mõtsa all, umma väega hää rinnalõ ja sisemädse valu vasta, kogo kokko jo panõ kolm vai neli käpatäut mõnõ toobi vii sisse, keedä är ja nõrista läbi sõgla välla, panõ tsükrut mano ja muidogu juu inne. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1708
"Krõpsuta nikavva ku ma tagasi tulõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Krõpõmbidõ ilmuga oll’ telefon verrev. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Krõstlaisi vägi ai türkläseq vällä Budast ja Pestist nink mõnõ aastaga joosul egalt puult, kon inne oll' olnuq Ungari riik, vällä arvat Timişoara (Temesvári) ümbrüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Krõõt, mu kulla kabõhõnõ, Ava mullõ ussõkõsta, Et saas sinno üsätädä, Veedõkõnõ mutsätada. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Krõõt, mu kulla kabõhõnõ, Ava õs mullõ ussõkõsta. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Ku' Karnõla ehit' kerigu ar' valmist, sis läts Karnõla jäl' kuniga mano ja ütel': http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku' ette tiiasi, siss hauda satasigi-i. http://www.setomaa.ee/
Ku' juvva tahat, om vesi ka mesi. http://www.setomaa.ee/
Ku' mitmõ tunni peräst Ain tull, sis lätsi ma' ülebä mano ülekullõmisõlõ ja sis Maarja, kiä' vinne kiilt mõista-as. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ku' oll äripääväne üü, heitsi kõik ümbre tulõ magama, inne pessi puhmaalotsõ nuiõga är, et mõni huss ei' olõ'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku' saa ar purt, sis sülgas purõja ni tuu, kel käsi haigõ, mõlõba' maaha ja tuuga om arstminõ otsah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ku' sõna selge, joro julgõ, tuu laulgi hüä. http://www.setomaa.ee/
Ku' teenistüs om läbi, sis mindäs haudu pääle. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ku' tuu är' tull, sis nakas tää jälki küsümä: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku' tää pulga är visas ja' ütel kohepoolõ, sis joosi kõik trüginäl otsma, kes pulga kõgõ inne kätte sai, tuu jäi viskajas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku' um sändse nimega pini, sis lätt tuu perrä ja' tulõ ilma kepi ja piibulda tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku Ameeriga Ühendriigen om liberalism põhilidsõlt köüdet inemiseõiguisiga (kõgõ liberaalsõmbaq ommaq nuuq parteiq, miä taotlõsõq võrdsit õiguisi kõigilõ inemiisile), sõs Õuruupan tõlgõndadas liberalismi põhilidsõlt ku majandusvabahust (liberaalsõs peetäs poliitikut, kiä ei puulda piirangit majandusõn: massõ ettevõtlusõlõ, tollipiirangit, piirangit vabalõ konkurentsilõ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liberalism
Ku August Võrolt tagasi joud', ütlev tä sõbrolõ, et tedä sunniti agendis nakkama, a timä kedägi ärq anna-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Ku Cartier' Jacques rännäs' 1535. a. St. Lawrence'i jõkõ pite allapoolõ jousõ tä ütte paika, kon jõgi lätt ahtambas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Ku Demeter tuust teedäq sai, olľ tiä maruvihanõ ja saatsõ suurõ häöngi ja puudusõ maa pääle, kooniq timä tütär tagasi lastas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Ku Dostojevski Fjodor oli 15 aastakka vana, kuuli ärq timä imä Maria ni esä saat' uma puja Peterburki opma. 1837. aastagal astõ Dostojevski ülikuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Ku Edimädse ilmasõani oll' Ungari suurriik, sõs pääle sõta kaot' tä Trianoni lepüngi perrä 70% umast territooriumist ja kolmandik ungarlaisist jäi välläpoolõ riigi piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ku Eelijä jo tundsõ, et ar tulõ min’näq, syss üt’el’ Jelisseialõ, et küsüq mu käest, midä sa tahadõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Eelijä taivahe võet’i, syss visat’i timä män’tli alla Jelisseialõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Eesik, Tõõsik vai nii edesi oll' kar'an joba olõman, võidi iispäävä sündünüle vas'kalõ pandaq mõni tõnõ nimi E tähe päält, tõõsõpäävä sündünüle T tähe päält jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Ku Frieda esä Leegeni kabinetti oll` astnu, hõiganu tuu kõrraga: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ku Goethe oppõ Strasbourgin, sai tä tutvas Herderi Johann Gottfriediga, liitü tormi ja tungi nimelidse liikmisõga ja sai pia taa juhis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Ku Géza ärq kuuli, tahiq võimo hindäle saiaq nii timä krõstlasõst poig István ku paganast veli Koppány . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ku Hilda 1920. aastil Kanepin koolin käve, sis vanõmbin klassõn opsõ kirämiis Uibopuu Valev, Marga Heinrich ja Aksli Karaskist (Marga Heinrich oll’ 1950. aastil Eesti Vabariigi eksiilvalitsusõ riigisekretär, 1971–1990 pääministri asõtäütjä ja sõaministri, 1990–1992 pääministri presidendi ülesandin.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ku Homeini 1964. a. vallalõ lasti kritisiirse tä avaligult USA-d. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
- “ Ku Hürümürü k’äuma nakkas, ajaq sa minnu üles!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku IRL tull’ võimulõ, külh sis proomiti minno är meelütä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ku Ilkandra jäi joq haigõst, nakas kuulma,syss mõtseläjäq saiq mano, veiq liina syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Ilm niipallo maaha jahtuq, õt miiq mõttõh ainõq tekkü, tekkü ka anti-ainõq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ku Il’jä väega kõvastõ k’äu, syss ka ma panõ kün’dlekese palama, hiidä ris’ti ette, et jummal’ olõq mi man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Internetti ei pruugi, võit kirota ka aadrõsi pääle Võro Selts VKKF, Tarto uulits 48, 65609 Võro liin vai kõlista telehvoni pääle 782 8750 (tüüpäivilde kellä 9-17). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Ku Iraan kuulu Kalifaati , mõot' iraani filosoofiat araabia filosoofia ja usofilosoofian sai päämädses šiism . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku Isaac oll' kolmõaastaganõ, läts' tä imä vahtsõst mihele reverendile Smithi Barnabusõlõ nink asot' timä mano elämä jätten puja uma imä Ayscoughi Margery huuldõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Ku Isaac ülikoolin oppõ, jäi tuu armulugu soiku ja Anne läts' ütele tõsõlõ mihele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Ku Issä ütel Eesusõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Joseph Viinin käve mängeq nääq mõnikõrd ütenkuun improviseerit kiilpillikvartetin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ku Jummal jõvvai keeldä, syss maq ka jõvvai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku Jummal’ avitas peräle, külq maq syss kynõlõ suq iist niq hindä iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ku Jummal’ avitas peräle, syss ma kynõla tiq iist niq hindä iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ku Jummal’ avitas peräle, syss ma küsü tiq iist niq hindä iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ku Jummal’ avitas peräle, syss maq kynõla hindä iist niq su iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku Jummal’ avitas peräle, syss maq kynõlõ suq iist niq hindä iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Jõksi Ado sannaliisi tüüle es panõ, lasksõ õnnõ miihil vett kanda, sõs Toropi Piitre pand uma sannalisõ ubiniid korjama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Ku Kambyses kuuli, tekkü võitlus võimo peräst ja lõpos kuulutõdiq kuningas Darius (Dareios) I (valits' 522-486 i.m.a.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku Kanepist gümnaasium är häötä, sis jääse poolõ oppaja tüüldä! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ku Kanter uma ketta kah 87.17 pääle visanu, sõs võinu tä kiäki olla. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku Kaspia mere viir ja Khuzestan vällä arvata sõs om Iraan Iraani kiltmaa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku Kebetskä ütel`, et Gootsa, sa haisat niguq elläi, kasiq hinnäst, sys tuu pääle vastas` Gootsa: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ku Krystos tulõ meid kaema, syss mi panõ tä hahilihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Krystus lüüdi risti, taheti tälle süäme ala kaq nakla lüvvä, a kärbäs linnas' ette, niq saaqki-is lüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Krystus ol’l kaq arq koolnuq, syss Maar’a käve havva pääle õõligaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Krystus pagõsi vaivaijte iist, syss kar’usõq pilliq veerba ossakõisi tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Kygõkogol um lõplik igä, sys olõ-i oigõstumisoc kah viil peräle jõudnu. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ku Laarpoiss olõs euro nimel millestki tõsitsõmbast nõun ilma jäämä, olõs tuu riigimehelikumb. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku Lainõ külä päält kümne euro iist kats hanipoiga ostsõ, es mõista tä arvada, et näide peräst tulõ kah silt vällä panda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku Leibnizi teossist om nätäq timä ideede arõngut alostusõst kütsessaamisõniq, sõs Newtoni märkmin om nätäq õnnõ valmisprodukt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Ku Leo käest küsti, vinüt` tä hinnäst pingist aigladsõlt üles ja ütel`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ku Leonardo oll' poiskõnõ, käve tä sääl esäga üten, et tedä avitaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Ku Lipard tul´l, sõs Lipard hävit´ külä är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ku Lõuna-Euruupalõ läät, sis sääl näet külh, et olõ-i näil jah ei mõtsanukka, ei põllupinnärd. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ku L’ooska lipsi and, oll kats pääd otsast, jäi üts õnnõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Maie pere taht no viil uman sannan kävvü, sis piät tegemä vahtsõ põrmandu ja aho kah, selle et majjaj om osa ahost kokko lasknu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Ku Meitsari Aare sai kesväkilost 0.15 eurot (2.40 kr), sõs täämbä om hind nõsõnu 0.23 euro (3.60 kr) pääle ja nõsõs edesi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Ku Moisekatsi Elohelü tulõ, tulõ hinnäst iks kõrralikult rõivilõ panda külh! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ku Odysseus oll' joba Ithaka ligi, pillu tä jälq kavvõhe merele tõisi rumalusõ peräst: nääq teiq vallalõ tuulõjumalalt Aiolosõlt saadu nahkkoti, kohe olliq kinniq pantuq vastatuulõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Ku Pankjavitsahki meil suvisõpühi jaq kääpil süvväs, syss om matusõ tiiviir näid kõrrast täüs, a kyigilõ andas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Pas’sitel’ja om maad pit’e k’äunu, ku timä ol’l pagõhhusõ pääl, syss timä om sääl üt’e kivi pääl istnu ja kän’gnü jalgu, om kivi ris’tist län’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Pihkvast küsse vasarat, syss Irboskast visas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Priit AA-rühmä abiga kainõs oll’ saanu, sis naas’ elo nigu nõiaväel paika minemä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Ku Pärnät kodo jõudsõ, panti tä kõrraga Koorastõ kooli vanõmbpioneerijuhis. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ku Põh'ahummogu-Venezuela kuivõmbin piirkundõn satas 430 mm aastagan, sõs Orinoco Deltan hummogu puul ja Amazonasõ džunglin lõunõn satas üle 1000 mm aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Ku Pühä-Ilja tõristas, syss ei või rõivit üles võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Pühä-Maar’ja nakas’ koolma, Ilioni mäe pääl pallõl’ jumalat, syss hin’gli tõi täl’le taivast üt’e lil’likese ja üt’el’, et sa kolmõ päävä peräst koolõdõ arq ja soo lil’likene lasõq sa in’ne umma kirstu iih viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Roodsin võeti vasta ristiusk sai Uppsalast tähtsä ristiuso keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ku Ruusmäe pääl liigut, sis väega veidü om noid, kiä olõ-i mu koolilatsõ olnu. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Ku Ryngas oll karanu aho päält maaha, tuu oll timmä viil puuhaloga mütnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Sa esi piät bloki, sõs mille? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Ku Sa olõ ei inne savvusannan käünü, küsü kimmäle perrerahva käest juhatuisi ja seletüisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/turismisaunad
Ku Sa olõ-i inne savvusannan käünü, või mõni asi küländ uutmalda olla, imehtämä panda vai eski sannan käümise är tsurki. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Ku Saru küllä om mainit 1384 ja Varstu küläst omma Pihkva vürsti väe 1565. aastal läbi lännü, sõs inämbüse Õdagu-Võrumaa ammõtligõ külli kottalõ piät ütlemä, et säänest nimme om kandnu talu, küläs om taad edimäst kõrda nimmat 1970. aasta rahvalugõmisõ kaardi pääl. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ku Sa taha-i naadaq parandama tõõsõ inemise tüüd, a tahat artikli manoq pandaq ummi mõttit, küsümiisi vai kommõntaarõ, sis tuud võit tetäq artikli arotusõküle pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Ku Seleukiidel ja Aršakiidel oll' vasallõ süstem, sõs Sassaniidõl (nii niguq Ahhemeniidelgi) olliq valitsõjaq, kinka pand' kotussõ pääle imperaatri esiq ja kiä pidiväq alluma keskvalitsusõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku Serga külä viil üteh oll, syss ta oll õks uma suur külä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Sinstõ pyvastõt libata; http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
Ku Sul om küsümiisi vai kommõntaarõ, kirodaq Wikimedia Tsihtasotusõlõ: donate@wikimedia.org . https://wikimediafoundation.org/wiki/Template:2008/Donate-footer/fiu-vro
Ku Sõsara` om saisukutssõl, nää` säänest seto süügi kohvikut Tartos pidämä nakasi-ei`, sõs Hõrna Rieka om kimmäl saisukutssõl, õt mõtõ ole-ei` halv. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Ku Tampere Erna ja Herbert timä laulõ 1957. aastagal Eesti rahva muusõumi jaos üles võti, ütel’ tä umas ammõtlikus nimes Katri Sikk, sündünü 1873. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Ku Toomas jõud massina kõrrah hoita ja iks edimäidsi siäh lõpuni sõita, om Orava vallah jäl üts Eesti meistri man. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Ku Toomas tarõussõ vallalõ lei, sai tälle silmä ette väkev pilt: terve huuv pilpit, tossu ja kärsähaisu täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku Urvastõn ellimi, isetegevust teimi. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ku Vaigla oll’ teismeline, sõs tekk’ tä koton Tartomaal Elistvere vallan Kivi talon uma lilliaia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku Vana-Uppsala kerik palli maaha, sõs kolõ pääpiiskop Östra Arosõhe, kohe panti pistü uhkõ tuumkerik, miä pühitsediq sisse 1435. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ku «Vana Võrumaa kultuuriprogramm» om olõman, luudu tuus, et kiilt ja kultuuri alalõ hoita, sis vana Võrumaa regionaalarõnguprogramm, Uma regionaalprogramm, olnu abis ettevõtlusõ tugõmisõ ja käümäpandmisõ man. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku Vancouveri saar vällä jättä, es kestäq Vancouveri annõt nimeq kavva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Ku Verrev vägi Eestist taandu, vallutivaq paikliguq mõtsaveleq 9. hainakuu pääväl 1941 Lasva vallamaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Ku Verska kuul alust` 1987. aastakal tüüd vahtsõh koolimajah, sõs tull` ka tuu konkurss ja sõs oll` ma jo klassiväldisetüü organisaator. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ku Vikipeediä mõtõq tundus Sullõ huvitav, a siski vaiõldav, sis silmäq lehekülge replies to common objections . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Ku Vinne kroonu 1890-ndil aastil naas` peris täpset kaarti tegemä, sys ehitedi joba ekkä mõisadõ ja küllä mynõ suurõmba mäe pääle torn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Ku Vyssakos lätt omal praasnikupääväl kerkohe, syss temä jätt kedä taht hindä asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku Võrumaa latsõ tulõva, sis näidega kõnõldas iks võru keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku Wolfgang oll' Pariisin kai Leopold tälle tüüd Salzburgin ja paigapäälitside aadlimiihi toega löüd' tä jaos parõmpa kotussõ: hoovi hõrilamängjä ja kontsertmeistri 450 forinti iist aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ku Wolfgang oll' viis aastakka vana, naas' tä joba esiq väikeisi muusigapallo luuma ja esä pand' nuuq kirja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ku 1950. aastagal elli sääl 5 mill'onat inemist, sõs täämpädsel pääväl umbõs 29 mill'onat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Ku 1547. aastagal oll' krõstlaisi umbõs 1000, sõs aastagas 1647 oll' tuu arv kahanuq umbõs 70-ni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ku 2003. aastagal tettü säädüs oll’ jahimehe- ja mõtsaeläjäsõbralik, sõs vahtsõnõ lätt väega mõtsa- ja maaumanigu keskses. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku 16 aastakka ildampa valiti provindsilõ ammõtlinõ nimi, pidiväq vallainemiseq vahtsõ nime löüdmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Ku aastak oll' müüdä, läts' Jakob esäga kreiskooliinspektri Oetteli Carli mano, et jumalaga jättä ja saad oppusõ iist tennädä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Ku 2005. aastal Piitre jõõ kaitsõala tetti, jäeti tuu lõpuots (Eesti lõunatipuni – UL) vällä, es jõuta läbi uuri vast,» kahjatsõs Mõnistõ muusõumi juht Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Ku 2007. aastal tull´ vällä «Mino Võromaa» 20. nummõr, sis olli sääl kirän timä 13 opilasõ võistlustüü, preemiä sai kuus kirotajat. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Ku aastane ollu, sis mängin poisikstega ilusti üten. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku 1970. aastil sai tedä tuuta vahekõrraga pia 1:100, sõs no toodõtas kotussidõ jo 1:3. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ku aga Kiirdu kodun ei ole ollu, sõs nakanu tõene naesega ul'ama ja sellega petsikut pidäma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Ku ah'opae valgõ oll', sõs oll' leeväahi parajide küttönüq ja inämb puid pääle es aetaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku ahi tühäst jätete, sõs tull' leeväst vaheq, lõpp'e leib rutto otsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku ahi valmis saa, sys om pruuvmine väega tähtsä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Ku ahi ärä pühete hüdsist ja tuhast puhtas, sõs tett'e hää käega rist ahjo ja nakate leibo ahjo panma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kuah küläh olliq praasnikuq ja risti lätsiq kerikide mano, vai matusõh ol’l hingeülendämise päiv, syss säält anti näile niipal’lo, nigu jõvva-as arq viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuah küläh om praasnik, sääl ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuah om kõva vesi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua härä võtt Jummal’ arq, tuu om õigõ Jummal’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku aida iin istut, sis tulõ miilde, kuis vanastõ oll’ sääl ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
“Kua inne iih läts, tuu edesi kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua inne läts, tuu naane ütel', et vot sa näe-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua inne tarrõ, toolõ verrev luits kätte, kirriv padi perse ala ja peränulka istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku aita pandas, syss koditõdas õdagu arq ja pandas tabaga uss kini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku aja kara kodo, sõss valetas kah, et ei saasi õi unine karus õi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Kua jõud haardaq, toolõ om kyik kolm vestsät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua jõvva-s pitä’, sis sattõ üle pää, maaha prantsahti õnnõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
Kua kar’us las’k uma poolõ päält ar eläjäq, syss trahvit’i, pääkar’(u)ss trahvõ - ropsas’ vitsaga vai tõrõli, et maq kaiba kotoh arq, lasõ esäl pessäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua kodo tull, tuu jalq järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua kumba kasvatõli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/7.html
Kua kykkõ inne tarrõ, toolõ kirriv padi perse ala, verrev luits kätte ja peränulka istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua kõrra midä ütliq, et jalgu käng vai midä, valmistas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua lasiq peost vallalõ, tuu jalq läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku alavärehhist juusk, sõs tulõ-õi viil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kualgi puol es ole kohku es ka kahku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kualgi rahval om uma kerk olnu' ja surnuaid. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kual inne arq kuios, tuu võta üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual kuioi, kual om tõrvhius, tuud ma ei võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual kuios hiusõkõnõ inne arq, tuu võta kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual kuios inne hius arq, tuu ma võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual käe joonõ üle veere ja kual naba alah, tuu kaq koolõs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual kästi kõikiga suud anda. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kual kästi truppa täütä kol’ vuuri, õt ma olõ ull. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kual kästi ütesä õigust tuvva’ väläst ja ütesä petüst. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kual latsõl nynaotsakõnõ om väega vaib, tuu ka koolõs arq, ja kual sinine suun üle nyna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual latsõl om sinine juun üle nyna, vai kual ommaq vaibaq küüdseq, vai ku päävä mineku aigu sünnüs, nuuq latsõ koolõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual läts joq pere suurõst ja pojaq kasvi, syss kaeti, et vaija ar eräle panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual oll vähämb lehmi ja tõõsõ ommi olõ-õs võet kaitsa, toolõ sai nädälih kodopäivi ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual olõõs käs’si, kual jalaq kõvõruisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku alostusaastilõ tagasi kaia, sis oll sjoo asi veiga õks seto muudu , a no naatas sisse tuuma kommertsi ja šõulist puult, kaos nigu una hüä seto ar. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Kual perrel kupal’lo hin’gi, nipal’lo sai orrõtäüsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual suurõmb joud, tuul õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual talol oll sitatalos, ku piitre paast tull, syss tuu kar’us lasti kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kual tulõ tappa?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku 1867. a. luudi konföderats'uun, sai Kanada vahtsõ riigi ammõtlidsõs nimes ja sõnna dominjon tarvitõdiq ku tiitlit, miä näütäs, määnest sorti riik tuu om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Ku 1871. a. luudi provints, sai ka tuu nimes Briti Columbia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Ku alvasti tett om, ega see midagi ei seisa kah, varsti laob ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Kual veertäjäl munah otsa läävah, siis piät tä ostma, osta ei või tä kuagi veertäjä käest, tä piät veertämiseks muna loomkast ostma, säält vali tä siis muna välla ja siis võtt tä loomkast muna, kui timä kõrd tulõ veertäh, inne ei tohi munna liigtagi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kualõ kottalõ käsi sai, säält naksi tõõsõ’ kyrrast kätt pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kualõ lehesega sai, tuu panti läbi lipu juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kualõ poolõ paalka lätt, säält võtta naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kualõ rahha saa too ost liigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kualõ saa paremb hopõn, tuu hiit pääle, rahha vai midä lepüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku alõsti minnäq kost tsõssona mant vai ker’kost, syss kual ol’l mään’e päävalu, las’k ris’t’keseq hin’däst üle, et pühä kojo lätt üle ja saa ker’gep. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kual ümbre tarõ kol’ vuuri joosta, kual päid piteh kävvu. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kua man ol'l jo vesi seeniss är' külmänü'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kua mar’a arq tuu, tuu miq võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ammõtnigu jääse rahulõ tuuga, kuis lihaga inne ja päält suidsutamist ümbre käütäs, sis passis savvusann liha kuumtüütlemise ruumis.» http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ku ammõtnigu midägi es mõista vastada, vastas’ tä esi: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kua mäe puul ol’l, toolõ tul’l õga päiv nakri vett pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua mõista-as häste oijo ja tõõnõ mõistsõ häste, sis pidi tuu tõist üte käega jalga piteh kinni, nigu lääsi-i perä ala. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Ku an'd' piitsaga, jäiq käe paja külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua naane rühkse, tuu näkk halva, a tõõnõ näk'k Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku andas, sis võta, ku pessetäs, sis pakõ. http://www.setomaa.ee/
Ku andas sõidurahha, sys olõmi rahul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ku andas tedä noilõ lehmile, kes pasandasõ - saavat kõrraga abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku annai, syss jääse nuuq haigõst, vai lüü kuuljaluu kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku anniq käen, laulti tennüslaulu ja ärqminnen jumalagajätmise laulu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku ansambli lakja läts' naksiq liikmõq soolokarjääri tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
Ku antu, ma arq kodogi toonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku an’d ka imä myn’kõrd putro, hiit’ livvakõistõ, sei ruttu arq, et olgõq rahu ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku an’d’ kepiga, lei paaba maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku aoluun tagasi kaia, sis om seo esiki riigli: võrokõnõ taht iks võõrit miihi ja naisi Riigikokko saata, mitte niivõrd ummi poliitikit. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Ku aotähe takah om viil kats tähte, syss tuu om hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku aotäht arq kaos, syss ommaq rassõq aoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua peremehe mant tull leib arq, tuu tull ka võlgu otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua peremiis an’d’, kua es anna, piätüst es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua põdõ, tuu täht om tinnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua pühäsega min’däss küllä pit’e, tuu pühäne om tuuh küläh üüd kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua pühäse iih timä pallõl’, syss timä tuu pühäse pääle las’k tetäq, hõpõ käe, pan’d kuld keediga kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuaq olli ossa küleh, nuid sai hammastõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuaq olliq ligi maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ar' tap'p tõõsõ, naksi jala' ar' hämmümä üle minneh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku arq essüt, syss üteldäs, et tuu essütäjä käü iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq koolõs, väega murõhta kaq ei või. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq koolõt, kõõ edimäne küsümine om: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq kuuli, kasvi kääpäst sääne kõiv vällä, nigu õga lehe pääl olliq pohorooditsa pukvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq kuuli, syss tohita-as naada matusõhõ matma, et kirju olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq läts paika, syss väegaq oihkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq lätt möödä, syss om Mihkal Mihhalavits esi” “No, hüä, kaemi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq sinnä saadi, syss tetti tuli üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku arq tap'p tõõsõ, naksi jalaq arq hämmümä üle minneh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku artiklin jäi midägi segätses vai jäi tarvilinõ teedüs löüdmäldä, sis panõq umaq küsümüseq nuppõ "Arotus" ( Discussion ) ja "Toimõndaq" ( Edit ) abiga sama artikli arotusküle pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Ku arvat, et artikli olõ-i eräpoolõldaq, võit artikli arotusõn tuu kotsilõ vaiõlusõ üles võttaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Ku ar võeti, ööse läts sinnä tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua saa inne istma, tuul kotus, kua jääs ilma, tuul hõigada. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kua saa inne sisse, tuu jalq peränulka istma, kirriv padi perse all ja verrev luits käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua sai suurõmba jõuga, tuu naane küünüt üle pindre tõõsõ põllu päält ka sita arq, ku laot'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua sai sys kohus korgõp. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/11.html
- “Kuas iih tul’l, tuu iih lätt.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kua silmäga ti näet?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku asi mineme akkap, siss om sest iki rõõmu kah ja raha viil päälekauba. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
- "Kuas inne lüü?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kuas inne siih." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kuas inne siih, tuu inne lüü." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuass syss inne lüü?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuas teist ala kussi? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/6a-jaanikoni-vellekoni/
Kuast nulgast õks peerupaigahus mürahtu, tuost nulgast karas nuormehekene õks kavvombahe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kuast nulgast õks peerupaigahus mürahtü, tuost nulgast karas nuormehekene õks kavvõmbahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Kua, sõsar, sino elo?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/48.html
Ku 1978. a. süküskuu 28. pääväl KGB ja SORVVO tüütäjä tahiq tedä kinniq võtta, hüpäs tä Võhandu jõkkõ ja uppu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Kua takan kuuse otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kua takkan kuusõ all, var(i)kun varva pääl. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kua talo puul oll, säält süük kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua talo puul õdag, sin’näq jääs pap’p ka üüsess, süü, juu, jututas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tiid, kua teeäki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tul'l päägaq iih, kua jalgugaq iih, kua kui sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tull, tuu tullõ, kua tull, tuu jalq tullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tulõ säält üt’eh pühäst tooma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tunnistas umast, tuul tulli nii tetä, kui kästi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Kua tutvap, toolõ an’d saiapiiragu, vyyrabile an’d rüäpiiragu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua täht juus’k’ maaha, syss tuu om koolu täht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua tütär oll jo arq vällä viid, toolõ saa-as muud, ku esä musta räti ost õgalõ tütrele enne surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku auto om mõtõld innekõkkõ inemiisi sõidutamisõs kutsutas tedä sõiduautos vai sõidumassinas, ku asjo vidämises, sõs veoautos vai veomassinas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Auto
Kua veertäjä pääle saa laska, võtt tuu muna arh, kuale pääle sai. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kua voori määne tull, kas üte, katõ, kolmõ, säitsme vai katõtõiskümne pääga, toolõ sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua võit tuu õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kua õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Kubija hotell ost kõik aig, joulu aigu ostõti häste Tarton Lõunakeskusõ taloturu pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kubijal läts’ mul süä kur’as ja pidimi maaha minemä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Kubijal ollu vitsakimp, neli-viis pajuvitsa ütte seotu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kubijas lännu mõisaherrale kaibama, aga too mees jäi ikke õigess. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kubi, jo rinnah kasuss, joba kasuss ruuš. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Ku bioloogiatunnih oppaja selet’, et miä elo um, kas sa iks küsset, et kas timä tiid, mis tuu elo ülepää um? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kubisiva rahva suuh, sääl ja tääl mitmõ sugutsõ jutu, kuis ta inemisi hirmsal kombel vaivanu ja piinanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kubjast ta väega pelgsi, too olli sääne halv mees. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kudaminõ es olõ Karmeni jutu perrä kerge. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Kudamisõ aigu tull’ Karmenile ka egäsugutsit häid mõttit, midä kõkkõ ja kuimuudu võissi viil tetä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Kuda sinna perra saap? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kudi jalq kolq tekki, vei Petserihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi kolq tekki, et viiq Petserihe jaq müü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi, kudi virka, saiq valmist, niq vei kuningalõ pähutsehegi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi niidsist viisokõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi sukka moro pääl niq jäi suikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi teki arq ja saat’ mehe liina müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudi tõõsõ kolq tekki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kudu Kalev, kiä tävveste ilmsüüldä oll’, panti nelläs pääväs kinni. http://www.purilend.ee/node/3125
Kuduaig jo - haug, keskeräkond ja presidendivalimiseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ku edesi keele järgmädse kihi pääle minnäq ja kaiaq morfoloogiat vai mooduoppust, sis om esieränis ummamuudu asi tegosõnno pruukminõ tüübilidsen lõunaeesti keelen – võro keelen. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
- Ku edimält karäga kodo tull, sis valõti, anti muna paar kah, ku kari edimält lounilõ jäi, teti karüsilõ munaputro. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku edimäne Ungari ülikuul luudi Pécsin aastagal 1367, sõs tõnõ asotõdiq Óbudan aastagal 1395. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ku edimäne näi, et tõne väsünu ol´l, sis küsse uuveste: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku edimäne olli üles jõudnu, hõisas timä rõõmoga: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ku edimäne tulõ naistõrahvas vasta, syss saa küläst edimäne naistõkuulja, ku meesterahvas, syss poistõkuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku edimäst kord lätsi lehmä nüsmä, ku piimä sai andma, syss sauti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku edimäst kõrda kündmä minti, sis pantiq puhtam rõivas sälgä, võeti müts pääst, kumardõdiq ja lüüdiq ristimärk´ ette. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ku edimäst vuuri lõikama naat’i, ka kõõst süämest pals’si jumalat, et ku soo lõikamine lääsiq ilosahe, syss tuu lubamise pääle lubasi ma Vanalõ Pühä-Maar’alõ panda ruublilist kün’neld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku eesti keelen kõnõlda, sis saa-i midägi, esiki nall’a ei saa,» võtt’ Rannula Marko (5) arotlusõ võro keele tarvilikkusõst kokko. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Ku ei hoia keski muu, sis ilm vast iks hoit. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ku ei olõ säänest pinni, piät ridaimä tõõsõ nime ütlemä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku ei olõ, sõs um umanikulda vara. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku ei – sis, ku saa. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ku elektron lätt üle madalamba energiäga energiänivoolõ, sõs kirädäs kvant, ja ku tä lätt üle korgõmba energiäga energiänivoolõ, sõs neeletäs kvant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvant
Ku 1956 elli sääl 19 mill'onat inemist, sõs 2009. aastagas oll' rahvaarv joba 75 mill'onat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku eloh, syss Jummal’ timmä avitaguq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku elo nii edesi lätt nigu täämbädseniq om lännüq, sis saa võro keelest tulõvigun nn kultuurdialekt, midä pruugitas tiatripüüne pääl ja kirändüsen, pidopääväkõnnin ja reklaamõn, kiil, mink tarvitajaq sõski eesti ütiskiilt umas imäkeeles pidäväq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
«Ku eläjist tettüt süüki tahetas anda tõisilõ ümbretüütäjile, mitte süüjäle, sõs piät ettevõtõ olõma tunnustõt,» ütel’ Peipmani Elsa. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ku eläjäq lõpõsõq arq, vai maja palas, syss om kaih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku emotsiooniq kõrvalõ jättä, sys andvaq numbriq kygõ parõmba pildi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Ku eräle lätsiq, syss jaaqki-is eläjite viisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esi ehitustüüd ette võtta ei saa, küsü nõvvu ja api Vana Võromaa ehitüsmeistride käest . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
150%;">Ku esi ehitustüüd ette võtta ei saa, küsü nõvvu ja api <a href="images/6_failid/Ehitusmeistrid_v_27_03_2014.pdf">Vana Võromaa ehitüsmeistride käest</a>. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest?format=feed&type=atom
Ku esi essumise ärä tabat või kennigi tõne sedä ärä märgip, sis edespidi täät parembeste ütelde. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
“Ku esi ka saanu naid ubinit!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esi kõrran olt. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ku esi mõistat nätä, sis om pall’o huvitavat nätä ja ka hää ellä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ku esiq es saaq, sys teiväq tõsõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
- "Ku esiq tek'k, syss esiq pidäguq kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esi viil ar läät, kedägi muid ei piä aida viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku es jõuva edimält väl´lä tõmmata, sis pidi jäll' uuveste sõitma ümbre tuu ria ja kaabitsõma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku es mälehtä, poimsõ uma osa mano ja nii taa lõõdsafolkloor sündügi,» seletäs Heino. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Ku es pidänü riigitüüd (Urmas om Kanepi gümnaasiumi majandusjuhataja – UL) tegemä, sis nokitsõs koton, kütäs õdagu sanna ja es tennügi midägi muud. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku essä immä olõ-õs, syss läts tütrik esi ka ja vanõmb veli üll üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku essä ülest nõssi, vei kyik ar põrgust vällä, a sepä jät't. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esä 1930 . a. kuuli, tull' Augustil taloperemihes naata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Ku esä-imä elliq, syss lätsiq edimäst vuuri nuuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esä lask, syss ti saat karista, ku ei anna võimu, syss karista ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku esä vangilaagrist tagasi tull’, pidimi jäämä Ida-Virumaalõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ku esä ütel', et täl tuu jaos varra olõ-iq, jäi Oettel märk'mä ja kuts' näid tõsõs kõrras tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ku es’ inämb jovvaas pitäq, sõss tõõnõgi pidi timä kätt kin’niq ja kün’neld peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku es’ki ol’li noorik, syss kõõ nigu linnuh, kõõ tahtsõq, et hüäste olõsiq, muido külä nakkas tiukama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku eurot ei tulõ, sis muna maaha ja asi kõrran! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku euro tulõ, lätt kõik kallimbas. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ku haard, koogu otsaga tõugas' kassi kaq sinnä katlahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku haar’d sainast väidse, virot’ naaselõ sisse, veri jooskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku haav paugahti, nigu üts püssä luut oll, suss olliq nuuq ohjaq kyik puru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hainategemine oll’ hobõsõga, määrse hobõsõ rasvaga kokku. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
- Ku hall õkva sõitmah um, sis võit ka tuodmuodu ärr hirmuta, et pandas tõbitsü pää paku pääle sis lüvväs kirvõga paku sisse, või naatas väidse sälaga kurku maaha lõikama, vai viijäs tulitsõ aho ette, lubatas sisse visata, vaid pandas ahjo, tetäs aho suu pääle tuld üles, sis nakas hall pelgämä ja lätt pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku hallõkõnõ mul ol’l! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku harotõdi tammõ istutama, sis üts pidi kõrrakõnõ aigu jalgu tõõsõl üleväh, sis lask käe’ vallalõ ja pruumõ ka tuu pitä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
Ku haugas tagasi kai, an’d’ jalq lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hel'lü vastu teit, sis tull sälgä ja raputas väega. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku helülainõq kõrva tulõvaq ja trumminaha külge putusõq, sõs mi kuulõ hellü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Ku helü tulõ vabalt vällä, sis kutsutas tuud vabahelü s (vabahelüq ommaq näütüses a, i, o, ü ), a ku hellü peetäs välläütlemise man kinniq, kutsutas tuud peetüshelüs (peetüqhelüq ommaq näütüses k, m, s, q ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Ku higi jo vällä tull´, sis istuti üles ja naati vihtma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku hind viimäte müüjälle meele peräst om, müvväs hobõnõ är ja ilo om otsah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Ku hindäl ega ütelgi tutval kah savvusanna olõ-i, sõs tulõ Võromaalõ sanna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Ku hing lätt vällä, syss täht ka juus’k’ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hirm om, sõs võidu pääle sõita ei saa. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Ku hiusõq heidät tuulõ pääle ja tsirk tege pesa, syss nakkas pää haigõt tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuhklem nühd pühha Ristmisse Sähdmisse Sannat ja kui wägga Ristmist tarwis on, ninda kui pühhat Ewangelistit Matteus nink Johannes kirjotawat: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Ku\:hnita omma so\:rme tenna , ninck kaje minnu ka\:get , ninck ku\:hnita omma kessi tenna , ninck panne minnu ku\:lge sisse , ninck erra+ +olck mitte umbuscklick , enge uscklick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%B5rm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ku hobõnõ viimäte kätte saa, sys tahetas tedä nuhelda, a hobõnõ vabandas hinnäst är: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Ku hobõsa kabja all om kanapojal võimalus ellu jäiä (olõ tuud esi kats kõrda nännü), sis lambakar’a sõrgu alt ei tulõ ütski kana eluga vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ku hobõsõl om kolmõ päävä seeh puuslat, syss piät tagasi võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hoolõta olt, sis kängätä käüt. http://www.setomaa.ee/
Ku hopon anti, niq anti joq regi kaq ja taosõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hoppõn kõmmuga üle aja karas, näkk timä, et keskmäne varvast liigut, ni haard tuo hobõsõ sälgä ni kihot jäll tagasi, a üle aija karatõh puttu hobõsõ kabi aija külge, ni tuost nõssi paha suur helü, joosi kõik rahvas mano kaema, miä tu helü um, ni näi ni kai, kuninga tütar ärki kaonu, a kiäki märgi is kohes jäänü, ülti, vettä iks tuul um ärr veenü, ni naati kerikoh tomä iest Jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Ku hopõn nakkas limpama tuuperäst, et ma esi olõ süüdü, et ma esi lõiksi pall’o vai lõiksi sisse, sõs järgmäne kõrd ma tiiä, opi ja tii parõmbalõ,» selet’ Märdin. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Ku hopõn ärr ei upu, siss ei võta vee jummal annõt vasta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Ku hulk A olõ-iq hulga B alambhulk, kirotõdas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Kuhu nuu tütriku magama lävä jne. http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Ku huss nakkas moro pääle tükmä laudast, syss tuu talo häös arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku huss tsuskas, syss noid puhuq ja kõrraga piät abi saama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku hädä kõrral saasi jaoskunnan politsei asõmõl inemise käest api küssü, olõsi tullõm mõlõmbilõ parõmb. http://www.purilend.ee/node/3125
Ku hädä om Põlva maakunnan, saa kirota marika.vaino@mnt.ee vai kõlista kas 799 8463 vai 5343 5189. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ku hädä om, sis ma ütle inemisele: vaihta arsti, tuu manu är minku! http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ku häid mõttit om, kirotagõ näütüses Umalõ Lehele ja kaemi, mis edesi saa. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Ku hämäräs nakas’ minemä ja vilu kah joba oll’, sis imä tull’ moro pääle ja kuulut’: mullõ andas amnestia. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ku häste lätt, om hää miil, ku halvastõ, sõs olõ kurb: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
«Ku häste lätt, saa taad kaarti kaia vahtse aasta radokuust,» ytel’ Eesti kirändysmuusõumi tyytäjä Kama Pikne, kiä avitas kaardi jaos paigaperimyst kokko kor’ada. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Ku häste ti tunnõti ello täämbädsen Põlva maakunnan? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku hää inemisetundja julgus sullõ üteldä su kotsilõ tuud, midä sa esi mõtõlõdagi ei julgu, om as’al tõnõkõrd lihtsä seletüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ku häös vannamuudu maaelo, kaos liinaeloga harinul arvosaaminõ, mille om ütte vai tõist kombõtäütmist vaia. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Ku hüäl olliva, sõs es tii midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui' sis peräst haigõ hildast jääse jaosk. arsti mano minegeka ja peräst surm tulõ, sis om soo haigus Jumalast. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kui Jummal omma loomise tüüd kõrda säädmah oll, tull ka auahnõl vanalhalval, kuratil, miilte mõnda looma luvva [luua], mis timä avvos [auks] tekev pidi olõma; ent timä tahtse ütte looma luvva, kes timä päävainlast, Jumalat, pidi är söömä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kui Nannerl oll' säitsmene, naas' Leopold tälle andma klavõritunnõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kui Sihs eugest u\:tz egga+ +mehs , sahp kuhlema mea temma tennut om kike omma ello sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Kui Wilde vällä sai 19. lehekuul 1897, läts' tä Prantsusmaalõ , kon oll' uma elo kolm viimäst aastakka vaesusõn Melmothi Sebastiani nime all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Kui X om määnegi hulk , sõs või kaiaq X kõiki alambhulkõ hulka , tuud tähüstedäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Kui a ja b kõgõ suurõmb ütine jagaja om 1, sõs ei jagonõq ütegi algarvoga, miä om kongruentne arvoga −1 mooduli 4 perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kui ajastaig otsa sai, sis lats mees jälle sinna võssuveerde, kon minevs ajastaga halli olli kõnnelnu ja kuuld neid nüüd ni kõnnelevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui akate kaeme kikke, mes tetäs, sis miu arust om asja väige paigast ärä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Kui 1947. a. oll' Pakistan väega vaenõ maa, sõs pääle tuud om majandusõ kasvutempo olnuq korgõmp ku maailman keskmädselt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Kui arh jaetas, jääs viil sääl üts või kats munna üle, nuid jakah ei saah, siis naatas nuilõ ummi munnõga järgimüüda laskma, nii kui veertämise aigu. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kui arvati õt viländ jo kiitmiist sis lasti ar jaahtuda. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Kui a=0 , sõs arvo a+bi=bi kutsutas imaginaararvos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kui b=0 , sõs a+bi=a om reaalarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kui ei ava, lahu (lõhun), kidrina, kadrina (märti, märti) ussõ! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Kui ei ava, lahu (lõhun) ussõ, kidrina, kadrina (märti, märti)! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Kui ei ole pirdu parsila, märti, sis aara akku ahusta, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Kui ei tsuska, arq puttu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui es olõq, maamakõnõ, ma sul armas andõnah? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/3.html
Kui esäldä-imäldä mõrsjat ehitetäs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/41.html
Kui esä sedä kuulis, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Kuigi Alli om Mulgi Kultuuri Instituudi juhtmise üle andnu, ei ole tal aiga pallalt Lilli asjuge tegelde. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Kuigi Amazonasõ jõgi om pall'odõ näütäjide poolõst kõgõ suurõmb maailman, om sõski kokko lepüt, et pikkusõ poolõst om tä tõnõ pääle Niilust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Kuigi Babüloonia arvoteooria kotsilõ olõ-iq rohkõmb teedäq, ku s'ooo savitahvlikõnõ, om sõski teedäq, et Babüloonia algõbra (keskkooli-algõbra tähendüsen) oll' väega häste arõnõnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kuigi Diophantost huvitasõq päämädselt ratsionaalsõq lahendiq, tarvitas tä tulõmuisi, miä käüväq tervide arvõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kuigi Habsburgiq takistiq säädüisi vastavõtmist, miä pututiq inemise-, kodanigu- ja poliitiliidsi õiguisi, läts elo Ungarin kõvva edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuigi India om laval olõman. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Kuigi Iraanin võeti üle islamiusk, es võetaq sääl üle araabia kultuuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kuigi Kreeka tähetiidüs - teno Aleksandri Suurõ vallutuisilõ - mõot' India matõmaatikat niipall'o, et luudi trigonomeetriä , paistus et mud'o arõnõsi India matõmaatiga sõltumatult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kuigi Oro küläh võitsõ lätläne, juht katõ etapi kokkovõttõh Landu Toomas (42), kes esi oll’võistlusõ pääkõrraldaja. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kuigi Otõmpäält ärqminek olõ-s tä jaos kerge, oll' sõski mitmit põhjussit, miä panniq tedä säänest otsust tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kuigi Priit ütel’, et timäl hindäl olõ-i tuust määnestki hätä tulnu, ku kiäki om teedä saanu, et tä AA-pundin käü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Kuigi Põh'aõdagu allo piiriq ja inglüskeeline nimi om mito kõrda muutunuq, ommaq inukiq tuud maad kõikaig kutsnuq Nunassiaq ("illos' maa") nink deneq ommaq tuud kutsnuq Denedeh ("inemiisi maa"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Kuigi 1890. aastagani oll' Ungari päämädselt põllumajandusmaa, sai täst 20. aastagasaa alostusõs küländ modernne ja industrialiseerit maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuigi esä oll' varandusõ poolõst kehvä järe pääl ja haiglanõ, võtt' tä uma jovvu kokko ja võimald' Jakobil viil ütes aastagas kreiskuuli jäiäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kuigi hummogupoolitsõl väerõnnal läts' S'aksamaal küländ häste, oll' õdago puul olukõrd kehv. 1918. aastagas oll' majandusõ sais nõrgas muutunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuigi inämbüisi kõnõldas poliitikast riigin vai umaval'tsuisin otsussidõ tegemise man, või poliitikast kõnõldaq ka muin (nt. kommerts-, akadeemiliidsin vai uso-) asotuisin, kon ommaq esiq huvvõgaq inemiisi rühmäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poliitiga
Kuigi kogohusõq olliq timä puult, es kinnüdäq baltis'akslaisist kerkojuhiq tedä rahvusligu meele peräst ammõtihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Kuigi konkurendi pandva mullõ süüs, et ma ollõv hää lobimiis. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kuigi-ks uni ärä uido, paha uni pagõsigi. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Kuigi käve viil lukastõga (ka vast jälq luiega) ette kaemine. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kuigi kõgõ vanõmb araabiakeeline käsikiri om perit 14. aastagasaast, arvatas, et juttõ kogo luudi umbõs 9. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Kuigi miis mõist esi hobõst ravvuta, om täl ummõhtõ murõ: puudu om jalahoitjist, selle et ütsindä tä taad tüüd tetä saa-i. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Kuigimuudu ei tulõ 65 nimme kokko, nigu Eesti kogõmust hankva pundi suurus parhilla om. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Kuigimuudu mi taa talve üle eläsi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Kuigimuudu om vällä kujonenu, et joba pikkä aigu om just seo külä tuu kotus, kohe turiste veedasi kaema viiäs. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Kuigimuudu om vällä kujonenu, et joba pikkä aigu om just seo külä tuu kotus, kohe turiste viiäs veedasi kaema. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Kuigina hallõ om, ku võrokõisil om määnegi pido vai kokkosaaminõ vai märgotus, a masti olõ õi tõmmada midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kuigi naid nimitedäs akkadi keele murdis, olõ-õs naaq väegaq sarnadsõq ja mõnikõrd om naid ka katõs umaette keeles arvat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Kuigi nii, et tuu lätski ar nalja pääle. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kuigi näütlejä es saa näütemängu pall’o har’ota, tulõ-s lava pääl suuri jukõruisi ette. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kuigi pall'oq tulõmusõq "Elemenden" olliq perit varatsõmbilt matõmaatikilt, oll' Eukleidese teeneq tuu, et tä pand' nuuq tulõmusõq kirja süstematiseeritült, nii et noid olõssi lihtne tõisil tarvitaq, ja and' tulõmuisilõ rangõq matõmaatilidsõq tõõstusõq - säändseq, midä loetas tõõstuisis ka täämbädsel pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Kuigi piät tuu pini är petmä, annat sis tälle vorsti vai rahustit. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kuigiq saai liinalõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuigiq tuu riigi põhisäädüs näkk' kuninga asõmal Iirimaa presidenti, olõ-õs tegemist vabariigiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Kuigiq täämbädsel pääväl köütüs Hades kurja ja halvaga, om tiä Vana-Kreeka mütoloogian altruistlik kangõlanõ, kiä om innemb passiivnõ ku halb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Kuigi rahvusspordiala om maahoki , om kõgõ populaarsõmp ala sõski kriket . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Kuigi revoluts'uun sai lüvväq, oll' perisorjusõ aig läbi saanuq ja 1854 saiq liinavõimoq pääpiiskopist sõltumatust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kuigi suur osa kveenest umast keelest inämb suurõmbat ei piä, nakkasõ nä sõski veitkese pääd nõstma, ku kõnõldas üte vai tõõsõ murdõ vällävalimisõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kuigi suur osa matõrjaali olõ-õs timä vällä märgit, oll' sõski timä tuu, kiä and' pall'odõlõ teoremmele rangõq tõõstusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Kuigi timä elost om veidüq teedäq, peetäs tedä vana ao ütes suurõmbas tiidläses . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Kuigi trehvsi ütte Riigikogu infotunni kaema ja meediäst tull’ kah nigu ussõst ja aknõst, mändsit massõ kõik tahetas tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kuigi tuu kotsilõ olõ-iq paprit alalõ hoitunuq arvas inämbüs elokäügiuurjit, et William käve Stratfordin Kuninga Vahtsõn Koolin ( King's New School ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kuigi Äksi kogodus ja Tarto liinaval'tsus olliq Jakobi puult, oll' Liivimaa konsistoorium vasta põhjussõga, et Jakob olõ-s viil 12-kuulist prooviaastakka lõponi pidänü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kuigi Širaz jäi õnnõ provindsipääliinas, oll' tä sõski küländ rikas' teno tollõ, et jäi Pärsiä lahõ viirde jäävä kaubatii pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kui hall pääle tull, sis pidi põdõja kõik ütesä munna ütekõrraga, niigu kardoka suuhte pillma, arr süöma, sis olõvata hall kõrraga päält kaonu ja põdõja saanud terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui helülainõq kõrva tulõvaq, sõs kuulõmiq miiq hellü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Kui herr kodo sõitnu, sis kutsnu kutsari indä manu 2 ja ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kui hirmuotsja parajade viil putru kiitse, oll vällän nigu kõbinat kuulda, muku kedägi es tule enne vällä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
«Ku iho sort’, sis olku nälän!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Kui huikat mõtsa, nii mõts vasta. http://www.setomaa.ee/
Kui hummogu na kohaliku mehe tan poodist läbi käivä, sõs mõnikõrd naara nii et püksi om like. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Kui härg perämätse*10 sällätävve*11 kuuse ossega*12, mellest nä kattusse teivä, tare manu tulli, es levvä*13 tä reinuvaderit kostegi*14. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Ku iih sais kosjulõ syit vai laadalõ minek vai myni muu asi, yx taheti teedäq, kui lätt. http://seto.ee/category/jutuq/
Kui illo edesi piteh vaesõhe rinda inäb üttegi perrä ei olõq jäänüq, sys om ilogi otsah . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Kui imä kuuli [suri], sis es täüki [ei täidinudki] pujal imä nimilehmä tappa, tapp õnnõ üte põrsakõsõ - vinäld tuudki [villand, küllalt sellestki]! http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui imä söögilavva man poelõ är selet, mis asaajaja nuor üömajaline om, sai poel väega hüa miel, naa sei ja jõi timäga sõbralikult ja lubasi jõvvukaemist hummongus jatta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kui imä söögilavva man poelõ är selet, mis asäajaja nuor üömajaline om, sai poel väega hüä miel, naa sei ja jõi timäga sõbralikult ja lubasi jovvukaemist hummongus jättä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui inemine midägi ärä pelat, sis olli kõige paramb ruuhja tsia sapp, mis selle tarbis sügüse olli klaaspudeli sisse paigale pantü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Kui inemine vana om, sis võit timä är surmata ja selle sarvõga jälleki üles aia." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kui inemise lahti saava raputedus ummist väikokodanlikest nägemisist, saa maailm parembas. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Kui inemisele s??nest ruoht ?nn? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui jo mees vanna mõrro [vana kibedat; viina] küll olli saanu ja kerikulise egaüts omale poole lännü, jäi tema väsünült ja joobnult kõrdsi pingi pääle puhkama, kost tema unitsest ja joobnud pääst henda maaha veerahut - ja kooluss [surnuks] põrmandule satte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Kui jo nelädast ristist üle sait, sõs ollit päsnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui juba ussi kruun parajast keenu olnu ja kokk harja paast vällä tahtnu tõsta, tõstnu ta kapaga liimi paast üles ja rüübänü üle kopa veere veidikene liimi, et kaeda, kas juba paras keenü om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kui kadõrnaq ommaq saanuq, sys tennäseq : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Kui kahr nägi, et miis kadaja puhma seeh oll, läts ja võtt mehe kõigõ puhmaga üskä [sülle]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui kangõhe taud tennü sälgä ja nimet litsu ehk sälä ja puusa suuni (musklid) pitsitätä, kui nu paistetõdu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Kui kannõlt tuui arq, syss pää maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui kaselehe häste kõllatse, saab töine aasta häid kõllatsit kesvi, kui pihlapuu punatse, saab tulekahju ja tuleb pailu marju . http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1834&op=lugu
Kui katsk üteh vallah jo piätsõlt kõik inimise maaha oll tapnu, sis läts kiäki ütest tervest küläst nõia mano nõvvo küsmä, kuis katsku iist hinnäst hoita. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui katõ käega panõdõ, siis üte käega võtadõ; kui üte käega panõdõ, siis katõ käega võtadõ. http://www.setomaa.ee/
Kui kedrad, sis põrsad hakkavad ümbre käümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui kedäge är om kaehtõt ja sis kadajadega suitsetatas, sis om kaehtus kaonu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kui kelgi sisemine haigus olli, sis kaibädi kostki suust mättä päält, kos neid kasvi, miä kutsutas "nabahaina juurõd". http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui kella lüüdi, sis ol'li mõnikõrd siia kuulda'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kui kenga nina tulli vällaspoole, siis läts mihele tütrik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kui kidsi oll sis õs saa tuust inäp tüütegijat. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kuiki iks tulõ vällä, tagasi ei taha ma külh inämb minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kui k?ik inemise lats? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuiki ma olõ eloaig võro kiilt kõnõlnu, es olõ ma innemb võro keeleh kirotanu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kuiki naistõpunahain om eläjile söögis kõlbmaldaq, sööväq timmä mõnõq mutigalihiq , kedä om koetõt tarvitaq kar'amaiõ pääl naistõpunahaina vastatsõs biokaitsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Kuiki poliitiline võim om pääministri käen, om kuning rahva siän väega korgõhe hinnat ja avvostõt ni om mitmit kõrdo lahendanuq tõsitsit poliitiliidsi häti ja kriise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Kuikiq budistiq usu-i igävädse elovaimo olõmanolõmistõ, om ümbresündümine mitmõn tsihin tähtsä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Kuiki teedüssit kikkasiini süümisest om jo 1500ndist aastagist, saiq kikkaseeneq laembalt tunnistõdus delikatessis prantsusõ köögi mõo kasumisõga 1700ndil aastagil, ku naaq ilmuq korgõmba rahva küükehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kuiki tõisi srilankalaisi muudu rõivin ja arvada ka keele unehtanu, a näojoone iks alale. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Kuiki tõisi srilankalaisi muudu rõivin ja arvada ka uma keele ja kombe är unehtanu, a näojoone iks alale. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Kui kivikeseq lavva pääle jäieväq, tuu perrä sys kaetigi ette. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kui kivi, mis sääl saisap, kuigi viisi, kas piksest ehk muido, lahkema om nakanu, - iks om ütsinda päälmäne pool lahenu, kuna alumane pool kogoni terve ja ilma ütegi lahke kriipsuta om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kuiki võro keele kaitsõs om alostõt mitmit tegemiisi ja luud Võro Instituut, om võro kiil iks eesti keele puult tõsitsõhe ohostõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Kui kiäke eläjä vai vilä ära om nõidnu vai sõnonu ja kui kadajadega suitsetat, sis saava elajä terves ja viläikaldus kaos ärä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kui kiäki inemisist mino maaha võtt, sõs saa ma jäll inemeses tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kui kiäki kogõmataki johtu üle mõisa maa minevät, siält, koh tiid es olõ, sis sai ta ilma ütegi vabandamata kolmkümmend soolast "opõtusõs" kätte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kui kiäki manu kitma tulep, sis lahka tälle palgiga keset päälage ja kutsu peremiist ruttu kaema, et palk ärä om tuudu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Kui kiäki sinu tüüd kitma tulep, sis võta tuu kivilahutusaamer 25 , kakka 26 tälle õkva 27 otsa ja mine sis ruttu, kutsu peremiist tüüd vasta võtma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kui kodo saie, olli ollu suur valgo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Kui kohki [kusagil] majah vana inemine löüti, sis tuu perremiis pidi tiidmä, et timäl hindäl ka inämb lootust es ole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Kui kokk tulõ, käsemi täl lüvvä hakipojal ja hatapojal pää otsast arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui kolmõl pojal kõtu täütsä täüs saanuva, sõs mintü makama ja ka võõras vägimiis viitu üteh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kui konna üle latse rõivaste hüppeleva, saap hädä latse mant kogoni ärä lahkuma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui kosilane esamehega majja l?tsiva, n?iva nema, et m?rsja es ole meeleline. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ku iks imä võiraasa piimä sis’se pan’d, sõss ol’l pääkar’(u)ss latsõlõ paremb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku iks kombain 800 vai rohkõmb hektärri är võtt, sis taa om hää massin. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ku iks leevä üzäsit tetti, sis visas perremies peoga saina vasta, ku viel terä’ seeh kõrahti’ sis viel pan`d` aganit sisse, nikavva ku jo visatõh kõsahti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku iks lämmind suvvõ olõ-i, sis jääse mar’a hapnõs. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Kui_ks ma keträ, memmekene? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/45.html
Ku iks perräandmist ei tulõ, sis om külh küsümüs: mille kuradi peräst oll’ meil sis vaia Kreekalõ abirahha anda? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ku iks rahvast hõikat, tulõva kõik kokko! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kui_ks sa käset, nii kääväq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Ku iks suulat aastit lihha, olõt kõgõ kättpite viiekraadidsõ vii seen vai saisat päävä läbi seerikidega tsimmentpõrmandu pääl, sis omgi juuskvatõbi kallal ja jala läbi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Kui kuagi veertäjä lask muna alla ja kui alla lastu muna kualõgi munalõ pääle ei peetu, jääs tuu veertäjä munast ilma, lätt loomkast vällä ja tulõ tõõnõ järgmine veertämä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kui kuakõrd suvi oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui kukk edimese kõrra om laulan, sõs kadunu vanapagana nägu suits. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Kui kumar’di maahha, ni jäik’i maahha, kuuliq arq, Tuu ka tük’ke sin’näq vaihhõlõ, kiä tuu leevä peräh ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui kuningas tedä nõnda mitu kõrda püidnu olle, naksi 5 ta viimäte kõnelama: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kui kutsar mehele mano sai, tundsõ ta ärr et miis aus kerigu vüülmöldri oll. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kui kuu nädäli vana om, sis om pehme aig. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kui käe pääl pallo käsne om, sis mine neläpäävä õdago noorõl kuul vällä ja' kae' eis kuu pääle ja pallõ kuud: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kui käsi om seräne, selle käe järgi käänäp. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kui kätte saat, olet sa pandja, ja pandja om otsja. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
Kui kõik lamba ja lehmä ar olli lõpnu, sis jätt ka vanamuur kodokäümise maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui kõik leib ah'ost väläh oll', sõs võid'e leibä väädsega lõõgataq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kui kõik omma’ ar käknü’, sis mõni käkjä uikas. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Kui kõik ruuga herr olli ärä söönu, sis heitnü magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kui kõik vallarahvas hulga lapjudega tunni tõõsõ tüöd olli tennü, sis tull kah suur viina katla täüs kulda nättävälle, ka kel ka uma tsigunine vang pääl oll, vangu all viel kimmäs kaas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kui külm ei ole, sis tii lina. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Kui külvät ernet noore kuuge, sis kasuve nii pikä ja kõdra om tühä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kui külvät, nii põimat. http://www.setomaa.ee/
Kui lammas taht tsika essütä, sis tsiga lüü timäle lihtsält kärsä alla ja lammas lindas kõrvalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kui latsõ aia pääl tsõsõtasõ ja laulva: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kui laul otsan om, jääs ka’rjus kepi nõjalõ suikma; seeni tulõ susi, noppas üte lamba kinni ja vii mõtsa tost huuolmada, et peni paari suutäit haugatas. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Kui lehem es süü', sis keedeti toda leemi ja anti. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Kui leht puust lätt inne mihklepäivä, sis lätt kevajä lumi maast inne maarjapäivä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui leht puust lätt varra, sis tulõ lühkene süküs. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui leiba küdsetas, pane kõige perämane, mõhe külest kaapitu kuulekene aho ette, nink võta säält küdsetült vällä, nink pane leevä mõhe ala; säält kutsu kolm nelapäva õdangut, kolm kõrd pinni üle,- sis kaovat latsemant pini tõbi kogoni ärä, mis egal vanembal rasse, ja ränk kanda olevat, sest lats nuutskvat ja vaugvat moaten, kui kunagi pini. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui leib om ahju pantu, pandas lapju ahju pääle Ote 1895 (E. Palm) 2) Lehm lätt lauta, viskas hanna laada otsale üles? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Kui leibä saanuva', sõs saanuva' inemisist. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kui ‘le valmis vas´ka-joogi, avvutedu lehmä-aina, ärä tettü ärjä-söögi – ma aja kar´ja kavvede, saada … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kui liikme valutava, kas om külma saanu vai om muidu häda seen, siss tuleb tetä pedaja (see on männikasvu) vanni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Kui lins tumõdas ja hahas lätt, piät inemine ka pimedäs jäämä, ent säänest pümedüst võivaq arstiq ärq parandadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Ku illuss om äelmin tatrigunurm! http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Ku ilm kavva pilveh oll, tahtsõ karüse ilosat ilma, sis naksi päivä meelütämä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku ilm läts halvass, siss tuli järvest kello kõla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui loomka valmis, naatas veertämä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Ku ilusa omma aia, ku pall’u om nurmi villä all, ku pall’u kõrralikkõ hainamaid ja mõnõl puul ka eläjäkarju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kui lätt aost, nii lätt arvust. http://www.setomaa.ee/
Kui lää kül’bmä, panõ jal jumalalõ tulõ palama, lää ma is’sändä nimel, et jummal’ ynista vaestõ jako, ohuliste ossa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui lövvät, rõõmustaku-ui, ku' kaotat, kahiku-ui. http://www.setomaa.ee/
Kui lüük näid põrotas ehk litsutas näid kõvva, sõs saa inemine inämbüisi kas hälvätüs ehk miil lätt pääst ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Kui ma Plessi rehte man rehepapin olli, sis käve Aabo Juhankah tõistõ teolistega üten rehele, ja ta jutust mullõ uma suuga, sääl pedäjä all istun, määnes pahandus täll siäl ütskõrd olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
*6 Kui ma ei puhu, ega sõss midägi ei olõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Kui ma esäle es ütle, sis ma sulle ammuki ei ütle! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui maja valmis om saanu, sõs om sääl ega üüse irmus suur kolin ja mürin ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Kui maka, sis silmamuna' käiva edesi-tagasi ja iks viskas pääga. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
"Kui ma noile es kõnela, sis ma sulle ei kõnelagi!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Kui ma nüid tõistele ei ole kõnelnu," koste poiss, "sis ma teile ammuki ei kõnela." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui ma olli noorõkõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/2.html
Kui ma poismees olli, umble esi särgile ja pintsakule nöpsi ette. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Kui ma puhu, sõss teil midägi ei olõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
"Kui ma tolle Krantsmanni Juhanile ei oles müünu, oles mu mehidsekese eloh." http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Kui ma üles tulli, mina inämb tidä es näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui mees jo pea ligi koto olevat saanu, üte silla pääle - sääl karanu soe karnäuhti! http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Kui mees kattõ valgõ luigaga kodo lähkohe sai, nii et naane teda jo näkk, sis mõtõl ta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kui mees kodu läts, sis anti kül tälle kiislat süa ja et ta nüüd tees, et hall kiisla naha all om, võtt ta torupilli, riib kiislanaha sina sisse ja pand sis parsile. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui mees magama heidas, tulli suur mürin ja kollin kuultavale, mille perra kõik maja kahina ja kolinaga võõrid täus tulli, kelle hulgast tema naise Liiso helu ütsinda tutva olli, kes suurusten käristelles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui mees teda kotoh sinna ja tännä otsnu oli, löüse ta teda viimäte pingitagõhus paku takast üles, koh ta mehele häbelikult ülestunnistas, et ta timä käeh vahtsit hamit näteh musta hammõ nulka visanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kui mees vaivalt mõtsa olli saanu, tulli ka vana mesikäpp oma pehme kasuka perra, võtt tare-usse vallale nink tulli kui mõni mees lävest sisse, suure müristamise ja märistamisega. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Kui meie lavvan süümajal 47 istume, sis küsi, kummas on paremb, kas kulunu kuld- vai vastne õpesõrmus. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Kui meil oll võõdõt nii, nii jätä kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui me latse ollime, sis käisime liugu laskman ja suure hobuse riige, nii et korge mäe päält laskseme alla ainama pääle, ja palju latsi rii pääl hulgande laulva. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/talv/
Kui me tütarlatse olime, siis mamma tei kõotulõst lipet, sellega mõsti juusseid. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Kui midagi vika olli sobisi är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui midägi antu om, sis lauldas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Kui midägi ei anda, sis lauldas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Kui mi elä ilosahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/10.html
Kui miiq ikõmiq, sõs saa närve tallitusõ läbi silmävii näärmist niipall'o pisarit vällä toimõtõtus, et nääq üle silmä veere põski pääle alla juuskvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Kui miis üles saistas [seisis, tõusis], sis hõigas timä ka tõõsõ magaja üles, kes ka nii magusahe magasi, et na ütski es kuulõ, kuis tarõ kangõst pauk[us] ja palamisest mürisi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
"Kui mina naka laulõmaiõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Kui minna taha , et temma ja\:ku , senni kui minna tulle , mea hohlit sinna se+ +perrast ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Kui minoga säänest nalja tetäs, sis ei tulõ ma inämb inne üles, kui Petseri manasteri alavärjest tulõ veri sisse ja ülematsist juusk vällä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kui mino herrä püssikuuliga mõtskitsele lask, olli ta parajaste oma perajalaga kõrvajuurt süütmän [sügamas], ja sellega läts püssikuul kõrvast ja sõrast ütelisi läbi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kui minä' vei är', sis inäp vuurih es tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kui mu esa viil nuur oll, sis läts kolmahava [vanasti] suurdõ mõtsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Kui mulk valmis olli ja tedä järve naati topma, et ärä uputa, sis olli timä viimäne sõna ollu: http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kui mul tütreq elänüq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/39.html
Kui muskliq kavva ja kõvva ommaq liikunuq ehk tüüd tennüq, sõs väsüseq nimäq ärq ja tarvitasõq puhkust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Kui muu avita-i, piät šokiirmä, inemiisi raputama, tsuskima, ärritämä... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
"Kuimuudo su väits kattõ är?" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kuimuudu nuu juhtumisõ su ello muutnu omma? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuimuudu nuu vällä valitas, kedä sa avitama nakkat? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kuimuudu sa «Kodumängun» umma krõpõt suuvärki är pruuksõt? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuimuudu sis? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Kuimuudu võro ja seto keele lahjõmbasjäämist tagasi hoita? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Ku imä ei olõs mu nõnna muusigakooli sisse tsusanu, sis ei olõssigi ma pilli mängmä naanu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Ku imä esi mõsk, syss olõi midägi, a ku vananaane mõsk latsõ, syss pandas rahha vii sisse, vanast oll õks hõpõraha säädus, muido vanalinemisel silmä jääse haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku imäl olõi nisah piimä, syss vaija sanna viiä ja piimäsoonõq vallalõ haudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku imä lätt ummi ilosidõ tütridega puulpääväl sanna, läämi sannavüürüste ja toomi näide rõiva är! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku imä nakas' kätt pandma, kana tek'k jalq "Tsaaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku imä välla tulli, sis ma olli joba mähitu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Kui määnegi nõu inämb avita-õs, läts timä viimäte Jumalalt nõvvo otsma, kuis sutt ello saija. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ku imä är kuuli, sis havvakaibja kaibsõ havva tsipakõsõ liuhka. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kui mõisniki-paar jahi pääle läts, siss kitt üts umma sulast, tõõnõ pinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kui naa imä käest tieda sai, et ta üöse säält vällä pallõlnu ja talli pääle puhkama läts, otsõ tedä sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui naa imä käest tiedä sai, et ta üöse säält vällä pallõlnu ja talli pääle puhkama läts, otsõ tedä sinnä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kui naa jo maakündjä silmist kavvõdõhe ar olli kaonu, ütel ta uma kaitsõallussõlõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui naa jo maakündjä silmist kavvõdõhe är olli kaonu, ütel ta uma kaitsõallussõlõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kui naase lätsiva, es tohe kässi kõrvale laske rippu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Kui naas noid päitsit vallalõ pästmä, kõrraga kuuld peremees ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kui naas nuid päitsit pästmä vallalõ, kõrraga kuuld peremiis arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui naa tõõsel pääval jälki rüka põimah olli, sis tekk vanemb käle niisama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui naistõ rahvas oll selle tõbõ kimbätüsen sis olli tõbi hõiknu sõsarõ helü peäle ja vele helü pääle sis viimäde mehe helü pääle, sis kui viil vasta es hõika, sis olli naanu latsõ helüga hõikma ja ikma seeni kui pidi vasta hõikma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui na sedä ei ole tennu, sõs nakanu neil looma ärä kuulma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Kui neid kiä kõttu täüs lasõsi süvvä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ku inemine kuuli, panti tälle kirstu pää ala tuusama viht millega koolukihhä mõsti. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Ku inemine nakkas arq koolma, syss maadilma väega kaes viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku inemine om iks mõistusõ man ja tassakõistõ esi toimõndas, sõs om timäl uman kotun iks kõgõ parõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ku inemine om katski, sis om tasakaal lännü ja hädä tulõva,» tiid Krista. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ku inemine pruuv ja saa arru, et avitas, sis nakkas tarvitama. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
«Ku inemine sorti ei tunnõ, sis tä ots silmiga ilosit suuri verevit ubinit.» http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ku inemine sünnüs, mõista-iq tä kävvü ei kõnõldaq ja süü õnnõ imä piimä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ku inemine taht kõttu kimmämbäs, sõs võtt ütte, ku veidü vedelämbäs, sõs tõist. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Ku inemine tuu är näge, sis tä tund, et om esi välläpäsemise löüdnü,» kõnõl’ Piret. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Ku inemine õkvalt nii ull’ olõ-i, et liha keresse kotsilõ savvuma pand. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku inemise jälge nägeväq, nuhkvaq nigu piniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku inemisel midägi vika ei olõ, õnnõ paar kruvikõist logisõs nigu hariligult, pandas tä vabatahtligult söögilisändit süümä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Ku inemisel om joba määnegi mõistminõ, julgus, väiku praktika uma vai tutva inemise maja pääl, sis lasku kävvü,» julgust’ Uusi Andres. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku inemisel omma kimmä juurõ, tiidmine umast kodopaigast ja edevanõmbist, om seo ilmlõpmalda suur vägi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
«Ku inemisel om õks vaia hobõst ravvuta, sõs om mõistlik otsi massin ja sepä mano sõita,» ütel’ Lehtsaar. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Ku inemise naksi inämb ütest&nbsp; paigast tõistõ elämä minemä, naksi ka sannu ehitämise moodu muutuma. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest?format=feed&type=atom
Ku inemise naksi inämb ütest paigast tõistõ elämä minemä, naksi ka sannu ehitämise moodu muutuma. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Kui nimä järve pääle saiva, seeni olli mehel viin pääst naanu [hakanud] lahkuma ja olli jo asjast naanu aru saama ja rii piält maha tükmä, a koes [kuhu] nuu kümne mehe käest pästä! http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kui nimäq ütest ärq saavaq harotõdus, sõs näemiq, et inemisel õnnõgi ütsainus soolik om, nii kui eläjälgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Kui niä ütevoori küläst praasnikolt kodo tulli, ja miis sääre "saavahunu" oll, naas ta uma ilosa norikuga nalätõllõma, ja krutsku peräst küsüteellema: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku inne nelädät risti su kätte sai, sõs kaksas pää otsast är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku inne sai pito peetüs, tuu es sekä, a no kaet üüklubin – inemise siblise läbisegi, kõrda ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kui noormees kavvembahe sai, karas ka näio maast üles nink naas kodo poole kaksema, kirvestki poolele jäänu haokoo kõrvale maale jätteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kui nuur kuu luvvas, sis kolmandal päeväl om kõge kuivemb aig. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kui näid sukugi ärq ei lõigadaq, sõs võivaq nimäq katõ tolli pikkudsõs saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCds
Kui näid ärq lõigadaq, kasusõq nääq jälq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hab%C3%B5naq
Ku inämb sukugi tuuta ei massa, pandas tüü saisma. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
"Kui nõid tulõ teid takistama, sis viska inne seo liivaterä maaha, peräst seo puuoss ja kõgõ viimäte seo viitsilk." http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kui nüid kuningatütar ütskõrd jälle vangikeldrede omma armukest kaema läits, sis kõnel ta tälle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui nüid mängjä ütel päiväl jälle trahterin olliva, tulli kuningapoig ka sinna ja olli väega kurva näoga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui nüid õiget kohtuotsust ei tule, sis mia pelgä küll, et kas sest Eesti Vabariigist jääpki midägi järgi viie aaste peräst. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Ku in’nemb, syss nädäli peräst iks ol’l vihm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui ollet herne warre pääl. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Kui olli pulma, läts ta pulma, siäl sai ta tandsi, et kohn oll määneski [mingisugune] pido, et pido pääle, siäl võisi ta tandsi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui olliq, nii jäiqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui olli viil koolipoiskene, naksi imä tõlketöid lugema ja kohendama, timä es ole kinmä uma keelele. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Kui olõ-õi viil rügä valmis, sis alostõdas ütel pääväl ainult ar ja tõõsõl pääväl sis tulõ peris lõikus. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kui om häste, sis kõigil hüä. http://www.setomaa.ee/
Kui om hüä rügä, sis üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kui om kodo tulnu', sis om sanna taade soenaha är visanu' ja lännu' hariligult last imetämä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kui om käeh kidsi, sis hakkas käsi jagust rägisemä vai kidsisema. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kui omma' rüäpõimu aigu vihmatsõ ilma, sis tuvvas mõtsast siini. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Kui20 om, ma' tulli sinnu ar' süümä." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kui ommi kuurõivit tsilgakõsõ pant poisilõ kui joogi sisse, syss tuud olõki-i, et võtmalda jätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui om vaja, minnäq tulõ kasvai roomatõh. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Kuionu puu : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kui oodõti umma järge ja tull mõni illos lugu sõs laulsõva staadioni takan tandsja üten ja nii mõnigi pidi inne pisarit kuivatama, kui tandsma sai naata. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kui pan'd' raha maaha, pässi uss vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui papp pühä risti=ja pühi raamatidega õhi=havvalõ tull, siäl pöhendama ja lugõma alost naada, tull õhi=havvast, niigu määne tulõ vaal vällä, ja helü tulõ seest küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kui parajast hobõsõd silla pääle sõitnu, murdunu silla puu katski ja üts hobõnõ murdnu jalaluu katski. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kui pernaane um süüki pandnu paast [pajast], sis um timä jälle võtnu hindäle ja söögi ar ja süünü ar ja nimä umma sitnu sinnä asõmõlõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Kui pihla äitsnese, kesväkülv. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kui pik’ne tul’l, kui põrot’, - syss läg’ä ol’l jäänüq ynnõ põl’vi vaihhõlõ mehele, kyik’ ol’l puru olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui pini kassiga p?? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
- Kui pohete [peiete, matuste] rahvas parajaste sööman olli, iste koolja lautsi päält üles ja nakas kõnelema, mink [mille] pääle kõigil pohetelisil sööminegi poolelle jäi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui poisi aiva tuu piibariga, sis kostse kaugele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Kui pruuti havva lasti, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Kui pruut sääl sedä kuulis, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Kui puuleht oktoobrekuul viil kavva puuh om, sis tulõ lämmi ja pehme talv. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui pääle saju hööläjä umma amõditööd naas tegemä, kasõ illos noorik nättäva hüämeelega uma mehe sitta vällä ja pand pliidi ala valgit hüöli lasta kui lummõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kui pääpruuv alas, olliva kõik kotussõ täüs rõivit vahetavaid tansjaid. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kui pääva varjutamise selgehe nätä om, sis saavat arstmisest tõeste ka abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui põrst pakutas, sis olgu kott valmis. http://www.setomaa.ee/
- Kui rahvas haina mant kodo tulliva, kuts sant perremehe kõrvale ja ütel tälle salajalt ärä, mis taren olli sündinu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kui rikas inemine halli sõit, lask ta nimelt lehmä tappa, et tüütäväst tõbõst pästä a mis pidi vaõnõ tegemä? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui rinnan korvetaja om, sis peat (rüku) rüahäelmit sööma, sis kui edimäist korda näed tol aastal. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Kui rügä äitses põvvaga, rüäpää ai mett vällä, tuu seemen es ole nii kimmäs, sis külveti vanaga. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kuis Ameerikan asi käümä läts’? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Kuis Eric üten naasõ Leili ja kümnekuudsõ poja Üloga pagõsi, tuust tull’ 1999. aastal vällä raamat «Käru ja kaameraga», miä om olõman ka Võromaa muusõumin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kuis Hurda perädüsuurõst perimüskogost latsilõ põnõvat teedüst otsi, tuud seletäs Eesti rahvaluulõ arhiivi tiidjämiis Kalkuna Andreas. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kuis Kähri tütrik hinnäst Inglüsmaal tund? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kuis Mihkli pühäs om saanuq, tuud joht ei tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis Miitri sugu arq häädü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis Mõnistõ muusõumi rahval vannamuudu parkminõ lõpõs ja ku ilosa naha peräkõrd saava, tuust kirotami sis, ku ettevõtminõ om ütel puul. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Kuis Su lemmikmänguq ommaq vahetunu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kui sa' toosi mullõ viil üte lamba, sis saasi pal'lo paremb liha. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kui saa' ar' rügä põimõt, sis üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kui saava lüvvä, siss pääses tuu nõiaunõst ja või ar paeta. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Kui sa-i lõpõq, ma paloda: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Kui sai otsa ju ujunu, hõigake, lõigake, kui sai veere ju vedanu, hõigake, lõigake – otsan olid ugalased, hõigake, lõigake, veeres olid … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/vonnu/
Kui sa küläst ar tult 53 ja mere viirde saat, sis laula siih 54 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kui sannah muud pähä ei ole aigu panna, is pane paljas vihtgi pää pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kui sannatahtjit om rohkõmb, tulõ novembrin viil üts sannanätäl. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Kuis antslamiis Kangro Pärni om Põh’a-Võromaa kiilt kirja pandnu. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
"Kui sa oma esä majja läät, ärä sa kellekile suud anna." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Kui sa poodist midägi ostat, ärä osta kõgõ iist!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui sa sii ussikrooni kätte saad ja kodo tuud, sis keedä ta nii ärä, et ta mitte keetmisega ärä ei pudõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kuis asi piässi olõma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Kui sa surma näede, sis ärä sa peläku! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Kui sa süvvä tahat, sis koputa selle puu külgi," ja katte sis esi kui maa alla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kui sa tahade seo vana sõna eest anda, sis ma osta, a raha ma sullä ei massa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui sa temäga kodu saat, vii talli ja kutsu sis peremiist ruttu kaema, et täkk opetu om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kui sa tõotad ärä vandõga,et sa ei tapa, sis ma küll tuu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Kui sa õdagu magama heität, sis panõ egaütele oma perele kolm küünald pähütsehe palama ja tõmmakõ lumivalgõ pallai üle päie." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui see ei avita - võetas üts konn kinni, nink suidsutedas sellega lats, - sis piat se viga lõpma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuis ellä vanal Võrumaal uman talun ja tetä tüüd, miä perre är süüt? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kui seo ümbrus om pilt vai installatsiuun vai performance vai mis neo kõk omma, timä lihtsalt ignoriir säänest kunsti vaid mis seo kõk om ja kunstnikel ja kunstiteoreetikidel jää-i muud ku kiruda, et inemise omma väikokodanliku ja pruumi viil kangembit šokiteraapia võttid. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Kui se+ +sinane u\:tz Prophet olles , Sihs tyas temma , ken ninck minck+ +suggune naine se om , kumb tedda lihkutis , sest temma om u\:tz awa+ +pattune inimene . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvelema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Kuis esiq tõisilõ, nii tõsõq sullõ, ütles Frieda sakõstõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Kuis hamõht sälgä aias. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis hamõht ummõldassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis helü om? http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&Itemid=60&gid=4
Kuis iks ma keträ, memmekene? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/45.html
Kui silma haige omma, sis võetas ütessäst kadajapuhmast põha puuld küllest egäüte küllest kolm ossa, mes häste ma[r]jatse omma, keedetäs ärä paan ummussin, tolle viiga mõstas silmi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
"Kui sina saat tapõt, sino suguvõsa saa kõ ausamb jago olõma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis inemine om mõtsa abiga hädäst päsnü vai muud muudu api saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kui sis kapten ütskõrd omma liina saije, sääl nimit tema Nestorit hendä asemele laiva ülembäs, ja kingse [kinkis] tälle oma laiva kõige varandusega palgas, et ta olli neid kõiki surmast kats korda ärä pästnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui sis peigmiis sõrmusse levväp 10 , sis annap ta pruudile ja pruut panep sõrme. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui sisse lasti, sis lõppe mäng är, sis olli joba tõine mäng. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Kui sisse lastu: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/16/
Kui sisseminek om lubatu, sis kand märdisante esä kõik omaq latsõq, kes hennäst koolus pandõn lumõ pääl lamevaq, ütstõise perrä sisse ja pand neid niisama koolun olemisen põrmandu pääle maha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Kui sisse oll saanu, tegi kohe tule üles ja naksi putru kiitma. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kui sis tuli üles võeti, kattõ küll vanamemm tarõst arr, a läts karäaida [karjaaeda] ja naas sääl umma lehmä nüsmä niigu tsorisi õnnõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui siug kodo tull, pand naane tälle lastõ palvõ ette ja pallõl esi ka umalt puult: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kuis kala kodo viiä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Kuis kangast koetassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis kannõl saa kätte? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis kiitä siipi lippõga, saa lukõ 16. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Kuis kiäki. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kuis kuninga poolõ saa teedä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis kuulja man olti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis kuuljat vällä viiäs, kuis imä aŕ koolõs. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_13_laul.php
Kuis kästi, nii vaija tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis kõik joodiku pulma saava'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kuis langa perrä saa, tuu om viil hiitramb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis latsõpõlv om sinno mõotanu? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuis linno kakutassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno kodo tuvvas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno kolgitassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno kursti pandas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno kuutslehe kakutas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno laotadas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno leost võõdas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno likko viiäs. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno prääditädäs. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno rabatassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno riihte pandas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno suitassõ. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno äestädäs. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis linno üles võõdas. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/linamang
Kuis läts’ Piusa külästüskeskusõ edimäne huuaig? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kuis lätt? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kuis lätt elo? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis läät söömäldäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis läät süüjäle suuhõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma arq ikku, ku noorõmbaq veleq kotoh pidäväq pulmõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma ei naara, ku mino noorõmba veleq sööväq paja päält kiislat.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma ei naara, ku sina leit varba vanaesä rahakoti nuka külge arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma ikõi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma lää! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma no ikõi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma no ikõi, ku mul lats sattõ üsäst jõkkõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma noq ar saanu minnä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma noq ikõi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma noq jõvva nuuq kyik arq rõivas aija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma no või saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
4 Kuis maq saanuq üten lüvväq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kuis maq saa sullõ silmä laskaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis ma saasi õigõst?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma seo jätä siia? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kuis ma sis näidega kodo saa, ku mul papõrd ei olõ?!» nurisi memm. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kuis ma soo arq saasi kui taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis ma sullõ tätä olõ?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma syss ikkui, kuq noq kästi viil mustaq villaq tagasi valgõs mõskõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma ti last hoiõ höste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma või saia, ku ei olõ rätti.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma või saia, ku ei olõ saapitki jalga panda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis ma või saia, ku olõi vüüdki vööle panda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ma õigõ sei, miä muna, tuo mul pala! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuis ma ütle, et Velnä sohu sattõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Kuis me timmä läämi avitama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis me tälle ilustõ opsi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis me viil pruuvnu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis miiq tuud tiiä, midä miiq tiiä? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
"Kuis mi nii suurõ ynnõga olli, et me nii eloga olõ pasnü arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis mi paari saasi! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kuis miq saa ummi päivi edesi elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kuis miq sinnäq minnäq mõista?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis mi sedä kahjo jõvva kanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis mi tuud iseloomustami? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Kuis mi üle mere saasiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis muido, ku an’d’ ta varbakõsõ mullõ lehmi iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis mu tütär om sääntsega!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuismuudu tekkü küce ilmaluumisoppus? http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kuis muusigu hing tuuga harinõs? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kuis muu tüüga om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Kuis mälehtäq tuud, midä tiiä-äi? http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kuis mõotas ti valla ello suur vahtsõnõ Koidula piiriraudtiijaam? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kuis mõtõ vormi sisse panda, olõ õi tuu aoni tähtsä, ku olõ-i vaia ammõtlikku kirja vai dokustaati tetä. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Kuis mürdsümehest-piltnikust Veriora, Räpinä ja Miktämäe valla volitõdu veterinaararst sai ja kuis tä tagasi kodo Võromaa ja Setomaa piiri pääle Männisalo küllä Suuvere (Soovere) tallo tull’, tuud pajatas Ain mõnuga tubli tunnikõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Kuis naaq vanaq pernaasõq mõistsõq umal aol söögi ärq hoita! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Kuis naid juttõ nimetedäs? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kuis nigu kiä koput! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis nii Eeva, sa tahtsõt jo Liisit võtta?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
- “Kuis nii, ma eeläq ol’liq leevä peräh, võõdõt’i raha vasta, kuis syss täämbä nii?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis nuuri inämb kodokandin hoita? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Kuis nüid üteldä…kunagi ole-es`, a nüid om. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kuis nüüt äkki sääne muutus, et naksiti maavanõmbas? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kui soldanni tuod ?tst??s? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuis olõs, ku jäässimi kõrras saisma, tulõssimi umast moodulidsõst loodsikust vällä ja jäässimi suvõs taaha madalahe vette paigalõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Kuis olõssi, ku lehetoimendaja tiissi võro, seto, mulgi ja tõisi väikuidõ kiili kõnõlõjilõ vähembalt ettepanõki, et nä võtassi vaivas uma mõttõ kodokandi keelen kirja panda? http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Kuis olõti jõudnu sinnä, et bussijuhi omma kõgõ lahkõ ja ku buss jõud Võrolõ, sis ütles juht võro keelen: http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
"Kuis olõt illos..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kuis olõti timahava tiatritruppi rahvast saanu? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
- “Kuis om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis om Vikipeediä Suq ello kergembäs muutnuq? https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Kui soonõst ehk aadrest tulnu verel saistaq ja külmäs minnäq lastas, sõs kogosõq väikeseq veretäpikeseq ütes pruunis koogis kokko, miä kõllaka vii pääl ojos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Kuis puuk Suurõsuu teedal kulla,villa, herne ja ua ar vei Vanast oll Suurõsuu teedal [vanataadil] pallo kulda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Kuis sa' timäga' maada' sai? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kuis sa Inglüsmaal edimält keelega toimõ sait? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kuis saa ettevõtja poliitikat mõota? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kuis saa ker’k! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saa nuur' inemine veeremaa valda avita? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Kuis saasi esäle süvvä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saat muido kätte? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saa tohtset siia mii platsi pääle uma hobõsõ ja kuurmaga tulla? http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kuis saa veli arq hukadaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa ei tiiä, ku sa võti hendäle mehe mano vihah? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sai Uma Pido logo kujondus? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
- "Kuis saiaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kuis sa iks läät ilma jüväldä majast vällä.» A ku joogilõ ligembäle liiku, sõs om tiidä, et jüvä võisõ ka eläjile klopitut jahusüüki tähendä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
“Kuis sa jõvvat nõsta?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa läät vyyrahe kül’lä pap’i vangõrdõ peräh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa maa- ja liinaello kõrvuisi säädnü? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
“Kuis sa minnu arq vällä avitat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa mullõ tätä ei olõ, ku sa meid panni tammõ pütü sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kuis sa mõistsõ ni ilosat ja ni suurt mastõrat ar ehita?» No sis Kornilius ütel kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Kuis sa nii häid tegosid olt tennü?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa nii ull olt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis sa no ikõi, olõi kässi, lats sattõ jõkkõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis sa noq Jumala ette läät kaq, kyik poriga kuuh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa noq jõvvat arq minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa noq saat jättä, ku kuninga syna om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa nöid sis sei’ kah? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Kuis sa olt kuninga tõlda saanu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saq jõudsõq nii pal'lo arq tiiniq kolmõ aastagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kuis saq maija jõvvat viiäq” - “Saisaq kavvõmbah, kaeq, ku maq vii maja ar.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis saq olt siiäq saanuq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis saq syss arq olliq, ku verevä härä sei arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa rahvalaulu mano jõudsõt? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Kuis sa siiä sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa sis mehele sai'? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"- Kuis sa sis ütlit, et sa mõistad vana aja jutte ja nuu ei tiijä midägi!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Kuis sa sääl olla sai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis sa säält siiä sai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis sa tohide katte noore mehe keskel magada!?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuis sa tohtsõ me matusõst tulla liiva vargile? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kuis sa tuud saad tetä?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kuis sa tuust ilmast saat aida tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sa täämbä tunnõt, kas tuu om olnu hää otsus? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kuis sa uma mehega tutvas sait? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kuis sa «Õnnõ 13» trehvsit? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Kuis selgitedäs vällä püüdjä vai lugõja? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Kuis seo aasta saak tulõ, ei mõista viil üldä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kuis seoilmaaigsõ noorõ inemise omma? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kuis siist kandi inemiisi siiä tagasi saia? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kuis sinna perra saa? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
“Kuis sinno kutustas?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sinnu kaq hoiõtas? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sinnä perä saa? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Kuis sinnäq perrä saija? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kuis sinnäq saiaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sinnä saia? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sooga noq saa ellä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis soo sääne, ku uma teerada om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuis so piäsi olõma, et timä nii poriga kooh ja Jumala ligi lätt!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuiss tä sul pedäs? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
"Kuis sullõ sai niipal'lo leibä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sul nii pall’o meelen om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kuis sul tuu näütemängu luuminõ käü? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kuis sundi inemiisi järekimmält vaimu pingutama, et tä mäletänü, midä ütel’ kolm lausõt tagasi? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kuis suulõ andas tõp(i)tsõllõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Kuiss vanal Võromaal eleti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
(" Kuiss vanal Võromaal eleti ", lk. 595). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Kuis syss saa, ku avitagui? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis syss saa, ku maq tagasi tulõ?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis syss tuu saa ollaq, et soo maailm piät ilma peremeheldä olõma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sääl ilmah elliq, raiq aiavitsu katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis sääl om asi kõrraldõt: ütel inemisel või päävä joosul kävvü kolm avitajat: üts kraam, tõnõ huuldas, kolmas tuu söögi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kuis sündü vahtsõnõ massutükk? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kuis ta sinno ar' süü-üs 27 ? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kuis te elät kaq tooh ilmah? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuis te mullõ sööki ei tuu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tihkat vällä minnä, ku olõi kässi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tiidmiisi saias? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
Kuis ti läbi saati? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kuis timahavanõ saak om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
“Kuis timä iih tege, nii tekkeq takah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis timäle Moosten miildüs? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kuis timä pes's pal'lo leibä vällä, vaenõ miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis timä saasi arq sisse vitä, nigu osagi saasi arq tagasi käändä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis timä sai Kiiovahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ti olõssi tuud tennü? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kuis tiq nii makat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ti syss nii väikene olli, ku tah kir'okah olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis ti tuud leivamõhke kutsuti, iks leivamõhk, vai? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Kuis tsiakasvatus lätt? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kuis tubak sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis turak keisris sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuis tuu Manni üteĺ, mul olõ-s meelehki es! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Kuis tuu aig oll? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kuis tuu ao üle ellit? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kuis tuud jõvvat? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
"Kuis tuud säädäq saanuq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tuu häste tüütäs, näütäs setodõ kogõmus, kon om joba uma söögi pakja firmagi är tettü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Kuis tuu kartohkatalgul, mäntsit laulõ laulõti? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kuis tuu lätt, om vahtsõ juhi ja timä vahtsõ miiskunna käen. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
“Kuis tuu nii om saanu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kuis tuu noq või ollaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tuu saa meil perse all olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kuis tuu saa ollaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tuust hädäst üle saiaq, uuritas sääntside teoorijidõ abil niguq Galois' teooria , rühmi kohomoloogia , klassikorpuisi teooria , rühmi esitüisi teooria ja L-säädängide teooria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
(Kuis tuust valla saia?) http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kuis tä 11 aastaga iist pääväpäält kainõs jäi ja kuis elo päält tuud nigu nõiaväel kõrda juusksõ, tuud tiidmist tahtsõ Priit ka Uma Lehe lugõjidõga jaka. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kuis tä muido nii kyik arq tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tä mulk olgõq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tä ni ilosahe, kuis täl tä ni illos helü om. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kuis tä pett? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tä syss maahha juusk! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis tä syss timä ar sisse vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku istõ puhkama, syss sõbraq küsse, mille sa nailõ ütlei avita-jumala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kui sul midägi om, saada sa mullõ ka teedä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kui sul midägi saa, saada sa mullõ kaq tiidä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kui sul midä om, mullõ kaq anna tiidä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kui sul olõsi ka säändse kota' kui mul, sis sa' tandsisi viil pal'lo parembahe kui no'48 ja' sa' saasi pal'lo uhkõmp kui no'." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kui surma näede, sis ärä pelaku! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui surma näede, sis ärä pelägu! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Kui surma näede, sis ärä sa tedä peläku", selle pääle visksi ma hendä vette, ja toosama vanamees tulli appi ja tõst laiva kivve vaihelt vallale ja visas minno ka vee pääle, ütelten: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui suvi tulõ, ma paloda *7 ti kõik är! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Kuis vahtrõ- ja kõopuud tikada, tuud tiid Üllar latsõ-iäst pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Kuis valgõq mustas lääväq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis vana Udras Petersoni provva man käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis vanaesä ja vanalell maaha lasti ja kuis läts’ tuul Eliasõl, kes lõpus Ameerikalõ sai. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kuis vanakuri kette panti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis vannu huunit mõistligult üles praavita? http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kuis vanõmbidõ inemiisiga läbi saat? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
"Kuis vastanõ peremiis hoit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis viil savvusannu hoita ja kuis vana Võromaa savvusann UNESCO ilmaperändi nimekirja saia, tuust kõnõldi 6. lehekuul võrokõisi tsõõriklavva takan Rõugõ kihlkunna Tilgu külä Sepä talon. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kuis viil tsiko hirmutõdas: pantas higidse ja määridse rõiva toki otsa vai traadi külge plekist tilinä. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Kuis väega tarvilinõ juuk om, võimiq tuust ärq tundaq, et janohädä meid pall'o inämb vaivas kui söögihädä ja et miiq inämb aigo söömäldä kui joomaldaq elläq või. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Juuk
Kui sys tulli kokko kul´atama: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/1.html
"Kui säksa tulõva ütle sis niimuudo, et poig um ärä koolnu ja ära matõtu, et sarvõ es olõ, minka [millega] üles ärätä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kui säält üüse läbi minna sis om sääl avva põhjan sügaven tuli näta. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Kui sääne globalist satus Indiale, om tä kimmäs, et sääl om pääle palava päiva kah miätkit, üts jõgi vähembält, mida mõne inemise millegiperäst kaia armastase. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Kui sõrmõ pitsitetäs, nii et tä valutas, sõs ommaq jälq närviq sõrmõ sisen, kiä nii tegeväq ommaq, et miiq vallu tunnõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Kui sõs vägimiis Kalõvipoja püksest vällä tulnu, olnu ta hius Kalõvipoja kintso vasta maha hõõrtunu ja paljas pää perrä jäänü ja midä ka viil täämpätsel päivälgi kõik paljapäälise sellest vägimehe sugust olla, sest koik paljapäälise olla ka viil selki ajal, kas jõu vai mõttejõu targa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kuis üldäs, et paremb suupala, ku paha syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuis üteldäs leedu keelen... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leedu_kiil
Kuis ütskõrd mees sõitsõ tiid piteh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs aja tä vere üte jao suuni läbi, miä timäst vällä lääväq ja elosoonis kutsutasõq, hindä sisest iho sisse; ent kui süä hindä jälq lajembas tege, sõs täüt tä hindä verega, miä tõisi suuni läbi ihost timä timä sisse tagasi juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suun
Kui süä hindä kokko tõmbas, sõs saa helle-punanõ veri kur'apoolitsõst süämekambrest elosuuni läbi kõiki paiko iho sisse vällä ajetus; elosoonõq lääväq ihon iks inämb ja inämb mitmõharolidsõs ja ommaq viimäte väega peenikeseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Kui tagasi tulnu', nännü', et nahk om är kõrvõnu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kui tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui tahat tuust saia tütrikku, syss ma oppa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui ta jalki ütel pääväl uma harinu viisi perrä hinne soendis iske, nink küla vuone vargile läts, hiile nooremb käle täll takah vahti pidämä, mis sugutsel kombel ta täämba küla karja piäs minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui ta jo kodomaa kihkunda oll saanu, johtu ta ?te suur? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui ta jo pia ligi mäke om, sis, üts, kats, kolm! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Kui ta jo sääl karvedahe mõtsa sisse oll lännu, võtt nooremb käle suure maa väidse maast üles, kai teda ümber tsõõri - mia väits, tuo väits, tõiste midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui ta jõud tuulõ külge lüvvä, siis saasõ ta lüüjäst ja innene lüüja pidä püüdjäst minemä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
"Kui ta kodu lõunale lät, siis andas tälle kiislat süa, mina lähha sina kiisla naha alla, kui ta luhitsaga kiislat võtt, sis lähha ma luhitsade, kui ta luhitsa suumanu pand, sis karga ma luhhitsast tälle sälga!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui talv tulõ, ma külmedä ti *4 kõik ar! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Kui talvõl jälle rinnad haigõd olliva, tetti valgist maarjaristikheinust tiid ehk jälle aedi piim kiima ja panti lambarasva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui talvõl mõts kohisõs, sis tulõ sula ilm ja sado. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui ta mere viirde sai, jäi ta sinnä saisma ja laul: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kui ta mõtsast vällä nurmõ pääle tammõ mano sai, olli soe jo tammõ alt rahapaa vällä kaibnu, ja mõtsavaht näk'k, et vanatikõ tõtõt ol'l kõnõlnu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kui ta naha kivi pääle viskas, kõrbõs nahk ärä ja ei saa enämb pääle võtta'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kui ta neid homogo üles läts ajama, sis pand tema pühäse [= jumalakuju] mano tule palama ja tagasi [= taganes] peränulgast taasperi läve ette kolm kõrd ja ai villu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
Kui ta ni koll-nelli näiot läbi oli kõrrutanu, sai ta viimäte viienda märksaba näio kotale, kellele ka toosama kosäjutu arr kõnõli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kui ta nägi, et voonakene ommi villu perra tulli, puhas ta tule pilakist ärä, tõmmas pümehüsi tarealuse keldre usse, mis põrmanduga ütstasa olli, vallale nink pagesi esiki ah'o pääle üles. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Kui ta näkk, et siäl seeh midägi-kedägi olõ-õs, trampõ ta viil jalguga surb sarviga, kussi pääle ja läts kõvastõ mökiteh umma tiid, kooni suurõ mäe ala, mehe silmist kattõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui ta olli teki valmis tennü, sis üttel oma mehele: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kui ta raha pedäjä ala, moro pääle, salamahti matt, sis toovat ta hinne man: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kui ta sinna om tullu, sõs minnu ta sinna vare manu, kos sii varejumal om elänu, pobisnu oma nõiasõnu ja pildun vare oma kora käega üle õla laiali. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Kui ta sinna sai, nägi ta säält ütte kängsepp-juuti vällä tulevat ja nahapuuti 25 minevät. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kui ta sinnä küllä sai, nätti, et täll kasuk säläh värises. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kui ta sis sälä pääle tõmmatult silmä vallalõ lask, näkk ta suurõ hirmuga, et kõik laealunõ ja maja seestpuultki jo tuld täüs oll, kuna mujal välästpuolt katus päält maha oll palanu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Kui ta tedä kibotta takah käküssih löüse, või-es ta vanamehele midägi tetä, läts kurjastõ huristõh ku pini tarõst vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui ta tedä näi, tulleva tälle müüdälännu ädäpäevä kõik miilde, kudas ta põrgun olle ja kudas ta temäga säält viimäte tulema pääsnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kui ta tükü maad mõtsa pite edesi astõ, näkk ta üte mõtsavarga mõtsah olõvat, kel ta kirvõ käest poord, ja too siält mõtsast vällä saat. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kui ta õkva kest järve kotust sai, tulli üts toriseja=hellüga must mees manu, ja naas teda kurjaste näristen, handa pite järve vidämä, esi ähvärdävält toristen: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui ta ütskõrd mõisahe herrä mano läts ja sinnä vanna võlga masma pidi, mis ta suurõ vaesusõ sunnil tennü, and ta herräle kõik selge kuldraha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kui teda siäl ka es olõ, oli mehil kimmäs tiedmine käeh: mehekene om ar paenu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kui tedä kohegi haava pääle pandas, sütüs haav pia arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui tegemist om suurõ ja kipõ projektiga, võimiq jakaq tüü ärq mitmõ ümbrepandja vaihõl. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Kui teie võlsite, sis ärge võlske nii lakja! http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kui tiir jala sisen om, arstitas: http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=188
Kui tiit, nii süüt. http://www.setomaa.ee/
Kui ti_ks aja-i, maalõ jätä ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
Kui timä purjoh jo oll, sis panti hopõn rii ette ja paariva vana Tanno pääle ja veievä järve pääle, kohe küläst 1 ½ versta maad olli. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kui tondi luu joba veidike nigu pehmempas olliva pessetu, sis vast nakas ta veidi alandlikumpalt hirmuotsjale vastama. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kui tont kõik oma varanduse hirmuotsjale olli annu ja kõvaste kinnitanu, et tima, nii kah tima sugulase sestsaani mõisat tahtva rahule jätta ja ei enamp konagi tagasi tulla, sis vast laskse hirmuotsja ta vaesekese vallale. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kui tu luu maahha jäie, sys tuu perrä proomiti üteldä ette kui lätt. http://seto.ee/category/jutuq/
Kui tulõt kodo kostimahe.(Vakanaised laulavad mõrsjale.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/22.html
Kui tulõ vällä, kistusõq arq, tuu om kindlanõ keisri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui tul’l suvisõpühi, syss nimäq lät’siq kyik’ üt’e kõo ala kokko kynõlama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui tu nii oll tennü ja rehitu siuga kaalah situ seeh maah lammanu, sõitnu ka üts halli hobõsõga hall mies säläh lauda läve ette, koehkanu sisse (üle läve) ja ütelnü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui tuud es tii, sis nõid noorõ paari soendis. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kui tuud es tii, sis olli jälle asi halvastõ ja nõid[us] jälle midägi ärä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Kui tuu kärssämine läbi nakas saama, uurse mootorit kah...tuu oll kah peris jupes lennänü...mõne tükü viil kargsiva põrmandu pääl... http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Kui tuul vähätigi kõvemb om, sis lääp asi käest ärä ja võigi õnnetus juhtude. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Kui tuu närv ärq rikutas, sõs om nägemine otsan , olguq silm muido ja päält kaiaq kui terveh taht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Kui tuu veertäja taht osta, kual om veidemb kui viis munna, siis piät tuu müümä, kual rohkõp om. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kui täl kõik kivigo’ pekko saiva’ ja üttege maaha õs jää’, sis om täl üts mäng läbi ja tä nakkas tõist mängmä ütsist alostõh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kui täl sõs mängu aigo hukka lää-i’, sis tä alostas VI mängo – „trikso“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kui tä paaril kõrral Pakla suuhu tšekistiga kokko saam es lääq, kõrraldõdiq Paidra veski man tälle haarang. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Kui tä sedä olli ütelnu, tõmmas tä oma pää mulgust sisse tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Kui tä vabas sai, läts' tä Talliina , kon nakas' op'ma õdagukeskkoolin ja syakoolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Kui tä viis kõrda ar’ tunnõ; sis om täl nelli kivikot kur´ah peoh ja üts hüäh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kui tä üte välgi oll hobõsilõ lasknu, syss oll kett kaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui tõnisepäiväl päike paist, sis sai terävä rüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui tõõnõ kui kogõmalda näge ja jääseq täl silmä haigõs, syss piät andma toolõ mynõ uma as’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui türkläseq vallutiq Kesk-Ungari, oll' Eger tähtsä piirikants, midä ungari väeq suudiq 1552 hoita, ku armõdu suurõq türgü väeq piirassiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kui tütrel paras häitsemise aig käeh oll, kosä kolmõlt puult kokko tulli - siis tull halltõbi mano. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kui tütär nädäli-tõõsõ küläh ar oll olnu, läts ta ommi tütärdega kodo minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kui tüüd, nii palka. http://www.setomaa.ee/
Kuiunut vihta havvutedi kuuman viin, konis tä pehmes läts. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Kuiunut vihta tulõ havvuta tükk aigu kuuman viin, koni tä pehmes lätt ja vihtu lask. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Kuivaga noh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kuivaga om nii kasunu'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kuivah iks pall´o koolijit! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/24.html
Kuiv aig om vana kuu peräots, aga perästpoole ka om. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kui vakaga tulõvat, siis tulõp kättemaks. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kui vakka, nii ka kaast. http://www.setomaa.ee/
Kuival huunõl oll' tä noq ütskõik, kas petäi vai kuus, aq niguq laudal ja rehel, tuul pidi õks pedäjäne olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kui vana Hindrik kõrtsist välja oli tulnu ja hobese manu lännü, karanu ka vana Liiso kõrdsi nulga takast välja, egapäivane kasukakroobe sälän, ja ütelnud mehele vasta karaten: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kui vanaesä veel elli, tull Treskist läbi, sääl nainõ tsusas pää pajast vällä, võõras nainõ, tahtsõ pulmalõ midägi tetä, ütel: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kui vanajuudas lei jalaga mehele ja hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui vanapagan miist om nännu, sõs nakanu na temäle ümmer koguma ja kutsun tedä ka tantsma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Kui vanast seol maa sõda olnu, sis paenu seo maa kuningas suurõ kulla kuormaga ieh, ja võõras kunigas ajanu tedä takah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kui vanemba ka siugu ei näe, sis võip kuri inemine näide latsele vika tetä, kui ta rehitu siu kohegi puuossa külge ripuma pand, nink sis ummi kurje soovisid sõnuma nakas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuiva puuossa krõbisõsõ jala all, soe nägevä kütti ja ei lää siski pakku. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kui varõs saie linnada, nii saagu-i hädä kavvu. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Kuivas' arq, pan'd' suurõ kotitävve sälgä, läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui vasta es hõika, sis es ole midägi, aga kui vasta hõikasid, siis oli mano tullu ja olli väristänü nii et hambad suuh kirisivä, vana rahvas olliva sedä tõpõ arvanu kurja vaimu vaivamises ega meie ajal ei ole halli tõpõ kuuldagi, koh kost se tulli? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kui vasta teinu helü, tulnu pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kuivas’ õdaguni kindit ja kaputit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuivat viht tulõ inne sannaminekit kohegi esi anomahe (kauss vai pang) kuuma vette likku panda ja hoita leon, kooni viha lehe omma pehmes ligonu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Kuiva villä saimi timahava kuus tonni hektäri päält, minevä-aasta 4,5. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kui vesi Peipsi pääl väega lainetas ja kohises, sis rahvas ütlese, et Venne nõid uma kikkaga tükküse järvest vällä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuivi Kriidi jõgi kaq ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui viel mõni ting raha kost saadi kah, sis tuod hoijõti keväjädse kala tuomise jaos, minka suvõl eleti ja tüöd tetti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kuivi hiusõkõnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kui viil tõõnõ jääs, lastas toolõ ka niikavva, kuni kua veertäjä pääle sa laska. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Kui viimne tütär är um ant, um ilo otsah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kui viimäte rikas rind viimse laulu syna (v.36) är om ütelnüq, sys võtt´ tä vaesõst rinnast üte är hinne poolõ pääle ja laul võõdas jäl otsast kinni. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Kui vikakaar hummogu puult päiva paist, sis tulõ vihmanõ, kui õdago puult, sis illos ilm. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui vikakaar inne päävä loojangut häste korgõ ja pistü, nigu venne luuk paist, sis tulõva ilosa ilma. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Kui vinütänü - kõttu litsu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Kuiv külh um, a ei pala, hal'as um, a ei lehine? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=778
Kuivust olnu vaia ümbre tetä, vahtsõt puhastusmassinat, mahutit mano panda, et käsitsi tüüd veidemb olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kui väikesel latsel vaivajatõbi om, sis mintas temäga mõtsa noore tamme puhmu mano, ja lahostas üts tammekene keskelt lahki, ja kõndas sis latsega kolm kõrd ümbre puhmu, ja sis tõmmatas lats kolm kõrd lahki lahustust tammest läbi. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Kui woip sihs Wessi ni suret Asjat tehha? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Ku iä ei olõ viil ärr lännü, siss hopõn uputõdas iä mulku ärr, aa ku iä um ärr lännü, siss kalamehe uputasõ hobõsõ ärr kest jõke. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Kui äitses ja mett vällä es aa, too ol'l tukev terrä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kui ära tiiasi, kohe satat, ega sinnä ei lääsigi. http://www.setomaa.ee/
Kui äste lääp, om kohal ka värvikiitmispaa ja saap õppi lõnga värvmist. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Kui õi saa, käüse mäng vanna muudo edese. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Kuiõ nimeq ommaq võeduq maakiili murdist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Kui üles ronino miis vaivalt öldä sai: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kui ütel latsel jala all, kui naadi, nõrga omma, nii et ta kuigi näide pääle hinnäst toeta ei või, enge koinksti ja kerrä kisk, sis onna täll “äijo=kammitse”, keda õige usinalt parandada tulep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kui üts närv tõbõ läbi jovvõtumas jääs ehk kui tedä ärq lõigatas, sõs kaotasõq ka kõik muskliq, miä timä läbi saivaq liigutõdus, uma liikmise jovvu ärq ja saavaq hälvätüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Kui üts suurõmb elosoonõ oss ehk haro katski lõigatas, sõs nakkas veri nii kangõhõ ihost vällä juuskma, et haavat inemine kuulma piät, kui veri mitte kinniq ei pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Kui üts truus´kas om tulnu, sys lauldas nii: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/7.html
Kui üttegi hääd asja kõrraga päähä tulõ-iq, sõs võit mõtõldaq sääntside võimaluisi pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kui üüse tollest ruusaavvast müüda sõita, sis om sääl tuli näta, suur ta tuli ei ole, aga nisuke, nigu 3-4 kandu palase. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Ku jagoarv kirotaq üles koma abil, piät arvotäherong ärq lõppõma vai kõrduma nakkama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ku jakapäiv om riide vai nel’äpäävä, syss om päät’nits jo in’ne tuu riide. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jalaga olõt, tulõ jakkama! http://taarkatare.com/avaleht/
Ku jala paistõd umma, sõs panõ oige hulga pangi vii pääle, keedä häste är, ja ku veitkese aigu jaahus, panõ jala sinna sisse, nii kuum piät olõma, nigu jalg vähä kannatas. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1708
«Ku jala õks timä lavva all omma, piät iks timä sõnna kah kullõma!» Kuulõt juttõ, kuis naanõ võtt’ latsõ ja pagõsi kardohkakuupa, ku miis kõrtsist kodo tull’ ja väidsega takah ai!» http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Ku jauhha sai jalq näile, syss panni kats kotti perärii pääle, veiq, anniq rikkalõ mehele jaq tõiq uma pühäsekese kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kujo Bangalore'in Indian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iva
Ku joba aig oli tullu kodu minnä, sõs olive kik kõrdsist vällä tullu ja nakanu kodu minema. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Ku joba trükitüisist võro keele raamatist lövvät nii mito oppust, ku pall’o sõs viil muid üleskirotuisi või olla! http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ku jo kõvastõ alla vierdü, heräsi herr viel üles ja hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku jo k’ägo nakkas kuukma, syss päsese os’aq jakast vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kujondaja kotsilõ löüd ligembät teedüst firma grafische werkstatt|venema & kühr kodolehe päält. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Kujondanu Lauritsa Piitre. http://setokunst.ee/valjaanded/
Kujondanu Rahmani Jan. http://setokunst.ee/valjaanded/
Kujondanuq Ilves Aapo. http://setokunst.ee/valjaanded/
Kujondanuq Lauritsa Piitre. http://setokunst.ee/valjaanded/
"Kujondidõ jagamisõst" om õnnõ osalidsõlt alalõ araabiakeelitsen tõlkõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Kujonduskõrd om vaba, taad saa vahtsidõ tarviduisi jaos edesi arõndaq. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Kujondusligult kah. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Kujondusplaanin om hulga tugõvit ja selgit värme, miä kujotasõq Õuruupa veidembüskiili kirivüst ja egä keele umma näko. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Kujo poolõst ommaq leeväq kas vormileeväq vai paeleeväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku jo praasnikku peet’i, syss inämb jumalapallust olõõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq Krystos sai, syss lahut halva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq arq oll koolnu,syss panti lautsile külepingi pääle, pää pühäse ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku joq ei nakka minemä, syss järge inämb ei saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq hobõsõl umajagu ärq sai tambitus jaq oltus, sõs lüüdi puutambiga viil ilusahe üle jaq tetti tasatsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku joq inemiseq ka koolõsõ, syss om murõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq kimmähe om arq koolnu, syss pandas kuulja pingi pääle, olõq ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq purjo jäiq syss oll laul väläh meestel kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq pääq hunni jääseq, syss võtva viil mano, tõõnõkõrd tiiäi ku pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku joq üle poolõ ao om, syss inämb tähendäi midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jo süväh oll, sis võtt esa kõvastõ kahru jalost kinni ja tänähüt [tänitas, häälitses korraks]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
K ujotagõ ette maailma, kon egä inemine päses vabalt mano terve inemiskunna tiidmiisile. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/WaysToGive/fiu-vro
Kujotaja kunsti ala käüväq näütüses maalikunst , graafiga , fotokunst , filmikunst , ehitüskunst ja kujoragominõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kujotaja_kunst
Kujotaja kunst om sääntside kunstitöie luuminõ, miä ommaq mõtõlduq kaemisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kujotaja_kunst
Ku jovvaas mõõdind anda, syss üt’el’, et anna no vai sõglatäüs’, kyik’ om mõõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku juba siandse asja man mulgi kiilt ei kasute, kos sis viil? http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Ku juhil om õnnõ gümnaasium juhti, sis saa tä väega pall’o hää haridusõ jaos är tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Ku juhtu nii, et uss' parajahe vallalõ es olõ, ku täl vaia tulla oll', sis koput' nokaga ussõ pääle. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ku jumalaarmu palvus peeti, ku nakas' jumalaarmulõ mano minemä, hiideti tälle kiri kätte: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jummal um andõ vasta võtnu, siss jummal hoit kallo ja ei lasõ suuri kallo suurdõ jõke ärr minna, päst kalamehi ärr tuulõ käest ja uputamise eest päst ärr, ei kisu võrkõ katski. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Ku jummal´ mullõ annasi silma', ma jätäsi siia' kõik. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku jummal’ mullõ annasi sil’mäq ma jätäsi siiäq kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jutu kuun, otsõ Liivi pildipaki vällä. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Ku jutusõaig joba müüdä ol ja tõõsõ kodo tulli, hõiganu Kordo tarõlävepäält: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku juudiq viil templin jumalateenistüisi kõrraldiq, sis oll' templi ka väegaq tähtsä ohvrikotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Ku 20. juulil tulli tulitsõ vankri taivast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jäi maaha vaenõlats, vai määne tõbinõ, kiä es jõvva inämb kävvü, syss toolõ anti kandorast abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jäll pikalitse vihma oli, sis lauli karüsõ: näüdä päivä, seledä ilmä, vie vihma Vinnemaalõ, tuo põuda seolõ maalõ, Vinnemaal vilä kõrbõsõ, Vinne maal sanna palasõ! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku jäl ts´ura ridalõ miilt pite olõ-i, sys lasõ-i tütrek hindä kergehe vällä kiskuq, kaksõminõ om rassõ ja nalja pall´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ku jämme rõivas om säläh, sis olõ-õi alastõ, ja ku aganane leib om kõtuh, sis olõ-õi söömäldä. http://www.setomaa.ee/
Ku järve lainõq joudvaq randa, tegeväq nääq vasta vallaliidsi kivve lüvven ummamuudu hellü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Ku järven kümme haugõ kudõ, sis tulõ näid joba 20 000!» rehkendi tä. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Ku jõua-as nii ruttu minnä, ku timä tahtsõ, lei hangu sisse, niq haard sälgä, vei kohe tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jõuai ar üldä, nii andakiq sullõ naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku jõvvat neid kergütäq, syss maq usu, et saq kõva miis olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kaapja juuskja kinni' võtt, istus tää edimätsele üskä ja juuskja jääs püüdmä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku kac cyyrikõist olliva üctyysõst läbi ni üc jupikynõ olle üle – iih om üc väegä segäne asi. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Ku kaet «Võsareporterit», sis midä sa sääl näet: joodik poodi takah müü rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku kaet ja mõtlõt no taad ehitämist ja olõmist, sõs näet, mäntsist peenükeisist palgijupõst tetäs noq hoonõq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku kaet olümpiävõitjit, sis mitu tükkü lövväti, kiä om Talinah koolih käünü? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Ku kaia Eestimaa kanapidämist, sis tuu, et inämbüisi ostõtas odavit välläpraagituisi kannu, määnegi aig õigustas hinnäst,» lätt Pulga Jaan jutuga uma moro päält kavvõmbalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
«Ku kaia märke inne valimiisi, sõs maaelo küsümüse nakkasõ nii vai tõistõ liinarahva otsusta olõma,» seletäs Piho uma mõttõ tagamaad. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Ku kainõs sai, sis tund` uma hobõsõ ärq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Ku kala oll kallimb, syss vahõtõdi kaaluga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kalmuliseq nätti, et kodo tulõva, syss viidi olõ, mis kooljat mõskõh all olli ja annom, pott, kost mõst, vasta ristteie pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kalmulise sõidiq ynnõ arq, ni jo üldäs, et mõskjaq, tiidke õks uma tüü talitagõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kalmulise tagasi tulõvaq, syss nuuq kiä kotoh omma, veevä tii pääle ja pandvaq olõq palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kana haudma läävä, sis loet kolm nädälit ja sis tulõ piksevihma. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Ku kandõh ommaq jalaq paistõtu, syss tuu lats koolõs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kapell vakka jääs, sys ma vaihõpääl loe jälq mynõ luulõtusõ, miä inämbide kyik hindä tettüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ku kaptõn Vancouveri George jousõ Põh'a-Ameeriga õdaguranda üle 200 aastaga ildampa, 1790. a., jagi tä piirkunna kolmõs osas ja and' egalõütele vahtsõ nime. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Ku kargas joonõ pääle jalaga, ni om hukah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
Ku kargsiq sumkast vällä, hoiõ väega essä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kari edimält vällä lastas, syss viiäs lauta urbõpäävä urbõkõsõ ja pühäne kaq võetas üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kari jäi tsyyri süümä, nigu nahisi ynnõ, syss õks joq oll susi lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kari lei kyik tsyyri väega vagurahe süümä, syss joq teedseq, et lähkoh oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kari vikahti jälile saa, sis tõmbas lehmä piimä ärr, a ku jäll tsirbi jälile saa, sis jäll andva inänb piimä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku kar’aga kavvõmbahe min’ti, sõss jätet’i üt’s tsikuga nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kar’a mant kaos arq lammas, syss üldäs, et ta soe jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kasvi noorõmbaq, syss tull säänest jagamist rohkõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku katripäävä ja jõulu vaihõl om pall´o härmätüst, sõs vahtsõaasta om rüälõikamisõ aigu ilosaq ilmaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku katripäävä külmetäs vai om lumi maan, hangõq aia veeren, sõs vahtsõaasta om uuta hääd viläsaaki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku katripäävä om sula, sõs tähendäs, et andressepäävä (30. märdikuu) om külm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku katripäävä tulõ võõras meesterahvas majja, sõs lambaq toovaq oinit, ku naistõrahvas, sõs utti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku katripäävä tuulõq ja maruq, sõs jõulus tuu ilosa ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku kats jako tahtsõ arq jaka, syss jaimi uvvõstõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku katsk sinnä kottalõ saanu, hirnnu künja hobõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku kats kõrda ar’ jo vaeldõt, sis viskas tä katõst peoh olõvast kivikost jäl’ üte üles, tõõsõ pand maaha ja võt sis maast pekko jäl üte kivigo, perämätse, miä olõ-i peoh olno, püüd sis ka tuu üles visado kiviko pekko tagase maast võõdõdo kivigo mano. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku katssada aastat tagasi kirotõdi lõunaeesti kiilt Tarto murdõn ja keele kotsilõ üteldi ka päämidselt tarto kiil, sis täämbädses om Võromaa tuu kant, kon umma kiilt kõgõ inämb pruugitas. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku ka vai mitu hoonõt oll' ütstõõsõ otsahn, agu lakk'us oll' üts, sõs pikkus panti ütest palgist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku kavvõh tuu liin ol’l, käveq varguisi liinast süük’i toomah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kedä nitetäs, syss üldäs, ta om vohopaadsa suku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku keele kynõlõjaq jätväq uma keele kynõlõmisõ tävveste maaha, om tegemist keelesurmaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keelevaihtus
Ku kellelgi om Tiganiku Adami pilti, andkõ kimmähe teedä (tel 782 2221, 5660 6494 vai info@umaleht.ee): teemi pildist koopia Võromaa muusõumi jaos. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku kellel om miil paha ja syss lätt hüäst, üteldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kelle rõnkusõ pääle käävä (klunksi tege, süä klunks) sis tuod kõnõldas tuolaigu muijal paigah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku kell naas' puul' neli saama, pidi siski kõik' politseimehe egäs juhus majast vällä minemä, õt mine sa tiiä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
“Ku kepp lätt kasuma, jääseq tegijäq kindlast peremehest.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku keriguaig ar sai, lät’siq kyik’ näide poolõ kos’tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku keriguaig läbi, mindäs söögigaq matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku keriguõpõtajat tuudi, järi õks naanõ pähkliid. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Ku kerkoaig otsa sai, peeti hobõstõ pääle palve. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ku kerkoraamatit loet, sis 19. saandi lõpuh ja esiki algusõh olliva iks inämpidi tutva nime: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku ker’kut ehitedi, syss Ivvan’ käve taahha kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku keskvõim muutu nõrgõmbas, tulliq 9.-10. aastagasaal võimolõ iraani dünastiaq (Samaniidiq, Buiidiq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku kevväi tulõ, lumi är sulas ja maaumanik liinast ummi valduisi kaema tulõ, sõs või tõtõst olla juhtunu hirmsit asju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kuki Tartese käe all om üle-eestilist lõõdsakursust Põlvan peet jo neli aastakka, olõ-i pillimängjit viil kavvõstki nii pall’o ku vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Ku kidsihaina peoh pitsitä, siis timä tege säänest samma kidsinät ja roginat ku haigõ luujagi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Ku kihä liigus ao Δ t joosul punktist A punkti B, sõs timä keskmäne kibõhus om vektori ja ao Δ t jago: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5husvektor
Ku kiilt avaligun pruugin tähtsäs peetäs, sis tuu piässi säändse tii valimisõs õgal juhul julgust andma. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku kikas kirähüt, karga kirstu sisse, laskui temmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kik mäel olive, läits temä ütsinda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ku kink puul peko oll, syss vei nurmõ otsa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kinkõlgi om huvvi ja kotsit jääs sis võtkõ ühendüst: http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Ku kinkõlgi varsa sei arq, syss et, oh ta timä jago, ta täl’le lubat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kinni saadi, syss peläs’ kerkot ulliväega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kinu jušt om sääl, siss, kinu `vahtma läheva paƒjud. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/adeele_aland_01.pdf
Ku kipõlt talv tulõ, saa Pulga Jaani jutu perrä arvo ka tuust, kas mehidse tegevä viimädse mommendini havvõt vai sis pandva «aida» täüs ja kaasõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ku kipõstõ määnestki vahtsõt jovvulätet vällä ei märgitä, muutusõ inemise roitjis hainaritsikis, kiä söövä maa puhtas ja lõpõsõ sõs ummi sitaunikidõ vaihõlõ nälgä. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ku kiri tull sääne mullõ, syss mullõ köüdeti lats üskä ja lasti seismä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kirotaq ^[mjt]aa$, sys otsitasõq vällä maa, jaa, taa . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku kirotaq otsikasti ^ma[aq]$, sys otsitasõq kõrragaq vällä synaq maa ja maq . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku kirotaq otsikasti maa , sys otsitas vällä nii syna maa , ku ka kar'amaa, maadam, rüämaarjapäiv jne. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku kirvõga puupaku pääle ehk väidsega klaasi pääle lüvväs, sõs võimiq selgehe tähele pandaq, kuis pakk ehk klaas värisemä nakkas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Ku kis'k' reppe pite alla kotiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kivik maale satas, sis om tuul mängjäl „hukah“ ja kivigo läävä’ tä kur´al käel olõva mängjä kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku kiäki Võromaa elo ja kultuuri päst, sis omma nuu hoobis vana mehe ja noorõ naasõ: miihi käest tulõ elotarkus ja naisi käest vägi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
«Ku kiäki mõist esi vüüd kuta, a olõ-i, kon pääl tuud tetä, sõs riista omma Urvastõ seldsimaja käsitüütarõn kõik aig üllen,» kuts Klaari Anne huviliidsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku kiäki om viil midägi kuulnu vai täl om pilte vai paprit Pümme-Katrõ vai Pümmetädikese kotsilõ, sis kõlistagõ Tulviste Helele tel 525 7027 vai kirotagõ hele.tulviste@mail.ee vai Mõnistõ muusõum, Kuutsi, Mõnistõ vald, 66018 Võromaa. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Ku kiäki su käest midägi küsus, sis anna ütteh tuu tuhaga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku kiäki sys ahnusõst tõsõ pääle es kaiba kah, es olõq muialt tulnuq võimumiihhil kostki kinniq haardaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ku kiäki taht viil uma söögiga kaubõlda, sõs andku hindäst teedä Monika Rogenbaumilõ (tel 510 9822). http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Ku kiäki tulõ, pandva joba kavvõst rüükmä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku kiä midä küsüs, midä tahai üldä, syss üldäs vasta, et äi noq timmä tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kiä näe-es, Vas’sil pan’d mullõ mynõ kuu mano kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kiä oll tõõsõlõ midä koirust tennü, syss ku esi saa-as kõrda nimäq, syss jalq küläkogo kai tood asja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kiä pan'd uma hobõsõ pääle suurõ kuurma, sis kiä suurõmba kuurma pan'd, tuu hobõnõ kergempä viidi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku kiä tege midä halva, syss üldäs, et äi noq sinnu saagu võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kiä tulõ sullõ vihaga pääle, syss vaija tälle üldä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kjautki mynõl puul, sis remondit, tiit ümbre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Kukki Puiga näütemängupäiv om joba pikä aoluuga, oll’ Ruuli Helvel iks tsipakõsõ kõhedu tunnõ kõrralda kolmõtõistkümnendät näütemängupäivä aastal 2013. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Kukki Reva Krista nimistün om rohkõmb nuuri ja latsi, om timä ravialotsil iks hulga tervüsehäti. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Kukki 20. aastasaa I poolõn kõnõldu võro keele hummogupoolidsõ murdõ ja seto keele päämidseq joonõq omma pia ütesugumadsõq, või jo pikembät aigu nätäq keele muutumist hindätiidmise perrä: setoq hoitva alalõ ja toovaq eräle vällä seto ummis peetüid keelejuuni, a hummogupoolidsõq võrokõsõq varivaq noid ja säädvä umma kiilt inämb õdaguvõrolidsõmbas (nt seenütlejä käänüsse lõpp -n varatsõmba -h asõmõl, tugõva k ja ts ületses muutuminõ kerik : kerigu ja kants : kandsi tüüpi sõnnon). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kukki eläjit peetäs maal mugu veidemb, sis Vanal Võromaal inämb ku muial. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kukki marutõbi om Eestimaa päält pia kaonu, es pidänü pritsi pandmist maaha jätmä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kukki mullõ ku võrokõsõlõ tennü tuu nalla, ku lugõnu määndsestki krimiuudissõst, et kurikaal lõi tõsõlõ inemisele üüse Leiburi Saibaga vasta pääd. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Kukki mälu tükis alt vidämä, kaiba-i Pärni pääle sällähalu midägi, kõnõlõsõ poig Benno (67) ja minnij Alli (66), kelle man auväärt miis parhilla eläs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kukki naasõga katõ pääle om puiõ ostminõ keremb, om tuu pensionääre jaos peris suur välläminek. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kukki parhillatsõl aol saa apteegist osta kümnit sortõ ravitsäid, soovitas Reva Krista haina esi kor’ada. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Kukki söögiraamatit om Eestih vällä tulnu mitmit, ei olõ viil raamatut, koh kiräh aoluulidsõ ja vahtsõmba vana Võromaa söögi. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Kukki veterinaaripaprõ omma Ainil karmanin joba Vinne ao lõpust pääle, sai tä uma kandi volitõdus veterinaaris viil 2005. aastal. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kuklasõ es tii nägemägi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ku kodo naanu tulõma Pühä-Maar’a, syss kõik’ iknu, kõik’ rõssõtanu, et imä ol’l tüt’re puul kos’tmah ja no piät ar minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kodo nakkasõq sõitma, syss tuu viiga takah tsiugatas ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kodo tull jalqki suur kisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku kodo tulõ, ütle tälle, et täüdä uma tõotamine arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kodo tul’l, - kodopereh pidi tedä üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ku kohki pilve tükü lövvät, piät maasisse matma, muido ka tuo eläjä kätte saa, lätt marru. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku kolhoosi tetti, naas’ Elfriede tsialaudan tüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ku kolmada pühäpäävä kaq ei tulõq, syss inämb tulõi sinno siiä tõrõlama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kolq korda nyna pite tõmba ja küsü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku kolq kullast habõnat tuut arq vanaesä käest, nigu kuningatütär tuu, syss saa timä sullõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kooljat naatas puhetõhommogu joq arq maaha viimä, syss hiidetäs kirstu kotusõhõ pingi pääle määne puhas rõivakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku koolmise pääl kui kolahutat vai hõikat, syss hiidüs hing arq ja om koolusih tõõsõ pääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku koolõs ar' peremiis majast, sis ar' aia hargnõsõ ja katusõ kakkõsõ. http://www.setomaa.ee/
Ku koolõskülümise hädä pääl käü, (langetõbi) sis lõika veriva /?/ väidsega jalakundsa sisse rist, sis jääs käümine maha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku kosilanõ saaja lätt, syss rihtsä mäh’k pühäseräti sis’se jumala ja kohe sajaga lätt sis’se, sääl om jo mõrsja jaoss üleväh lavva kottal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku koton iks kõrran ei olõ, egä sis kuul kah imeht ei tii. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ku koton saa-i inämb olla, sõs tulnu kõlista naisi var’opaika ja är kõnõlda, kuis lugu om. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Ku kottallõ saavaq, sys kumardasõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
Ku kotun enämb medägi tetä ei olõ ja huul eläjä peräst vanõmbat inemist hommugu sängüst vällä ei aja, sis sinnä tä jääski. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Kuksi Ants. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
"Kuku kikas, kulla kikas, tulõ maalõ mässämä, sibistämmä-libistämmä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Ku, ku, ku, ni vana halv kuuld õnnõtuod ni pillu ülevist maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku kuldkengä, mis ta ka ütsi tuua las'k, jalan olive, as't Ann sannast väl'lä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ku kullõlda latsi folkloorikavvu, sys jääs kõrva kyikaig ütsi-sammu mõistatuisi kõrdamine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Ku kumar’di, ni jäik’i kyik’ sin’näq maahha, nakkak’is eläma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku kuna ahi küttüs, hiidä hil’lokõistõ ahjo ta sumka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuna õdagu öüdsih vai mõtsah uikat, nuuq kõõ uikasõq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuning Lajos I ilma poiga saamalda ärq kuuli, tulliq jälq segätseq aoq, miä lõppiq sõs, ku troonilõ sai Zsigmond (1387–1437), kinkast 1433 sai ka Pühä Rooma riigi keisri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ku kuningapoig soet’, syss oll ülnü, et mullõ sääne poig sünnüs, nigu kuu kukruh, päiv otsa iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku kuningas minno võtasiq, ma üte leeväkuklikugaq ravitsõsiq arq kyik kuninga väe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ Ku kuningas minno võtasiq, mul saanuq sääne poig, ku kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä taiavatähti täüs, a tütar saanuq kullatsõ kossagaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku kuningas muq arq võtasiq, maq üte linahindegaq katasiq arq kyik syjaväe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuningatütär tulõ, peläkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuningatütär tulõ vällä, sa kargaq kirstu ja tiiq rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuninga vasta, vai kerigu vasta ol’l eräpatt, et kuningas olliq tahtnuq vai, syss võt’t peestri kinniq, a ku tõist inemist vasta, hot’ kindrali olliq tapnuq, syss peestri vällä andaq es tohiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuning sinnäq joud', küsse tä, kinka loss tuu om, ja kass' muidokiq vastas', et markii uma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Ku kuning tõlla kinniq piät' ja küsse, miä hädä om, ütel' kass', et timä esänd, markii de Karabaa tsukõl' jõõn, ku timä rõivaq ärq varastõdi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Ku kuninkas sei, sis kaits [kaitses, karjatas] tä kärbläisi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ku kura kõrv kurilõs, sis saa kurja juttu kuulda, a ku hüä kõrv, sis kuulõt hüvvä juttu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Kukurukuu, angõq arq teeda-paaba kuldkarits!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kusõlõ läät, kusõ kura käe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kutsut: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuku tätäkene, lupa ma tuu sullõ kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuku tätäkene, magusaq mar'aq olliq tii veereh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuu kiuhah om, sis om kuiv aig, kui kuu maol om, is om mädä aig. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
"Ku kuul` Kääpäle jääs, jääse kyik kimmähe tüüldä," ohas` Maire. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ku kuuli arq, syss sendseh oll sääne mürrin, nigu tohi-is kiäki naada kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuuli lätsi, sõs unõhti latsiaia ja koogi kah. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Ku kuulja unõh küsüs midä, saa eläjä kaih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuulja viiäs vällä, syss üts jätetäs kõõ tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuulma oll naanu, syss lääs hing inne vällä, ku käs’k’, et veege Ala-Iva värehti pääle ruubli rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kuulsõva, kuis visati keressele lõõnõt ja naati vihtlõma, sis tahtsõva tuu helü var'oh rõiva sannavüürüsest är võtta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku kuus kolmandat kõrda nõklu tsilgutas, sis om kevväi lähkül. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ku kuus nädälit müüdä oll, sõs lätsivä kõik kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ku kuzär tuod näkk, mõtõl ka, et nu um aig timäle tikõlõ ots tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku kyik langaq olliva üteh jutih – sys pidi kyik höste minemä. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Ku kyik ommaq ridah olnuq, s.o. ku kyik omma paari saanuq, sys om ilogi otsah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ku kyik ommaq viina saanuq, syss üts inemine ilma jättäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kyik’ sai val’mist, syss nakas’ Il’jä umma taiva jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kynõlda sääntsest maatiidüsligust myistõst nigu Lõunahummogu-Eesti, sis puul sjoost alast om olnuq üte rahva maa - setokõisi ja võrokõisi esivanõmbide maa, kääbäskalmuaidõ kultuuri ala. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ku kätte võtta, siis kidsisõsõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Ku käärkambri ussõ mano sai, sõs hõigas, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku käärkambri ussõ mano sai, sõs jäl hõigas köstret. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku käüt kaq teed pite, syss paremb ku saisahutat, vai istut maalõ veidkest, nika ku tä lätt arq alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku kõgõ kuulsambaq ommaq "Elemendiq" uma geomeetriä-osa poolõst, om sääl sõski ka arvoteooriat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Ku kõik aig poodist paki seest võtat, sõs ma pelgä, et koolõtki ütspäiv maaha. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku kõik kõrrah, sis võit julgõhe edesi minnä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
«Ku kõik paigapäälidse söögi pakja ostva põhilidsõ söögikraami ütstõõsõ käest, sis saanu mi kõik ellä väärikahe ja saia õiglast tassu uma tettü tüü iist,» selet’ Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ku kõnõlõt tuust põllumajandusministriga, um üts jutt, a ku nä nakkasõ tuud juttu paprõ pääle pandma, sis näid määnegi asi hoit tagasi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
«Ku kõo ladõv sattõ, sis täl tull’ murõ, et kas ma iks hingen olõ,» selet’ Kaun. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku kõo tükes lõiksi ja är puutsõ, sai nuu puukõsõ ilusalõ terve nahaga kätte. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Ku kõrd saa läbi, ja kivigo’ saava’ jäl tuu mängjä kätte, kiä alost´, sis nakkas tuu tuud mängo, kua aigo täl hukka läts, jäl’ vahtsõlt otsast pääle mängmä ja mäng nikavan, kon hukka lätt. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku kõrvuisi kaiaq võro, põh’aeesti ja soomõ keele sõnno, sis om nätäq, et õnnõ osa sõnavarast om võro ja soomõ keelen ütine, nt kooldaq, sõsar, lämmi, kõiv. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku kõrvuisi om mitu pehmehünüt peethellü märkvät tähte, sis pandas pehmehüsmärk õnnõ perämädsele, nt pall´o, arst´, pand´ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Ku kõrvuisi om mitu pehmet peethellü märk'vät tähte, sys pandas pehmendüsmärk' ynnõ noist perämädsele, nt pall'o, arst'ma, pand' . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku kõtt lätt tühäs, pakutas pudru asõmõl proteiinibatoonikõist ja tuu asõmõl, et sullõ kalasüümist soovita, pakutas sullõ purgi seest Omega-3 kapslit... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku kõtt olõs hõrrõ, ülti vasta: olõ-i jalaga, hobõsõga olõ. http://taarkatare.com/avaleht/
Ku kõtust valla olet, et noid kärnhainu, toda tsäid kiita, noist ladvust vast. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Ku kõva tä võisi olla? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku köüdüs paigaga om jäänü, sis lövvät siist hindä kah vahtsõst, tult tagasi. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ku külm tulõ tarrõ Se 1929 (V. Savala) 2) Külaline tulõ tarrõ, lätt peränulka pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Ku küläh poiss võt’t naase, syss poissmeheq võtiq tuu käest kiila viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku küläkogost kats jako oll määntsele as’alõ vasta, syss asi jäi saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku külä mullõ küllüle, sõs ma küläle sällüle. http://www.setomaa.ee/
Ku küläst viiäs vällä, syss ku putus vasta naistõrahvas, saa edimäne naistõrahva kuulja küläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku künnät ristküligu kujoga põldu, tulõ õnnõ kats otsust tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
«Ku küssü, sis ütlese kõik, et tahtva tuud, a poodin pantas korvi iks otav vällämainõ kraam,» ütel’ Karu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Kul'atõtai kah tuu päiv, ei määnestki pilli hellü ei tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kul'la kar'usõkõnõ, koes sa' no' tõõsõ hanikõsõ ja tõprakõsõ olõt pandnu?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Kul'la lelläpoig, mis sa' minnu ilma asalda' nakat süümä, ma' olõ väega kõhn. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Kul'la pojakõnõ, koes sa' no kolmanda hanikõsõ olõt jätnu?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Kul'la vanaimäkene, lää-i' ma süümä, minnu kutsuti täämbä ka ristjatsile, ma' lää sinnä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Kul Sharifi mossee Kaasanin, Tatarimaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mossee
Ku laisku es olõsi, kes virku leevä ar süü. http://www.setomaa.ee/
Ku laiv merelt tulõ, omma suurõ peo', kos kõik tandsva ja omma rõõmsa, a tuud pittu es olõ kaugus. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Ku laiv vällä läts’, naati süvvä andma. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Ku lammast ostõtas vai vaeldõdas, syss võetas tuu, kual nyna edepuul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lat's ol'li, sõs noid pär'likarpõ kor'ssi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku lats aivit tege, syss ütle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku latsi esimest kõrda sannan vihutas, loetas kah sõnnu manu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ku lats inämb tähele ei panõ, um oppaja süüdü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ku lats nakkas ilma tulõma, syss piät nulganaasel hiusõq vallalõ laskma ja üttegi sõlmõ ei tohi kohki rõivastõ man olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lats sündõ ar, sis lõigate nabavars ja köüdeti kinni. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ku lats tunnist ossa võtt, sis tä saa suurõst pääst esi sändse tüüga toimõ, ei piä kedägi appi kutsma. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Ku lats tä kodo vii, sis esä vai vanaesä saava pruuvi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Ku lats väikene ol´l, röök, ol´l vaivaja. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
3)Ku latsõkõnõ arq sündü, syss küteti sann. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku latsõkõnõ sünnüs, syss nõsõs temä täht kaq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku latsõq lasõi pääd otsi, syss ka üldäs, et ooda, ooda, täiq tegeväq hiussist kabla, veeväq su motsilahe (linalikku). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku latsõ tüüle nakkasõ, sis Tiiu väega vaihõlõ ei tsusi. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Ku lat’inaq naksi timmä sun’dma uma usu perrä, syss timä pagõsi säält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku laudaeläjit tulõ küländ harva tohtõrda, sis ei passiki Aini inämb tõpratohtris kutsu, nigu mi kandin om iks tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Ku lauda man last lukõq, tuu ol’l es’ raha jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku laud lätt, syss vanaimä käü livvakõsõga ja korjas rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku laul otsah, sys tegeväq tsõõrih tütrekuq aialõ ( s.o. tsõõrilõ ) mulgu, kaksõjaq lääväq sisse ja nakkasõq ritka kaksõmma( s.o. teda aiast välja kiskuma ). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ku laul saa otsa, syss otsja võtt hobõsõ kinni ja nakkas poissmehile müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
– Ku laulu otsast kinni võtat, laul lõpõ-i kunagi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Ku lausõq olõ-õi tsihilinõ, sis om subjekt absolutiivsõn käänüssen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Ku lausõq om tsihilinõ, sis om subjekt ergatiivsõn ja objekt absolutiivsõn käänüssen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
10.30 Kulbok-Lattiku Egge. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Kuld Puustapidega, Mihkli Kerrikon Neile Õlsterin egga üttele innemissele hendä hääs trükkitü Sel Ajastajal 1701. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kulda ja hõbõhõt peritses halv, a vaskõ ei peritseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulda jaq hõbõhõt peritses halv, a vaskõ ei peritseq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuldaneiu vastu tulli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kuld- ja hõpõkraami panti tälle üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuld jäljel Sangaste LÄKI SIISTA SEDA TEEDA, siista marske seda maada, kost om enne härjad käinu, härra käinu, orjad lännu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kuld-kikkaseenik om piso vähämb ja piinümbä jalaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Kuldlaiv kaq joq kungõlõs ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuldmedälit väärt soe pääluu. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Kuld om keemiline element aadomarvoga 79. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuld
Kuld paistus eiske sita seest vällä. http://www.setomaa.ee/
Kuldrin vai Antslan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Kuldrõivaq, satul, kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuldrõ latsiaia oppaja Kapi Linda om opnu klavõri- ja akordionimängu, a huvi kandlõmängu vasta om täl kõgõ olnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Kuldsõrmus, siidist kaalarätt, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
“Kuldtäkk olgõ siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuldväits Vanast käve [käis] üts vanamiis mõtsa kahra [karusid] tapma ja vanamiis oli kuulda saanu, et sussõlõ jaedas [huntidele jagatakse] taivast süüki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ku leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs hämmete leeväpätse viiga päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku leeväq kõik ahjo ärq pant'evaq, sõs tett'e jälq ah'osuu pääle käega rist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku leheq mant ärq lätsiväq, sis visati timä vällä sanna kõrvalõ, sis naasõq korssiq nuuq roodsuq kokko ja teiq leeväaho pühkmise luvvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
- Ku lehmäl luupainaja pääle käve, sis oll timä nii ärr närtsutät, et nigu kastõ oll pääl, sis tedä pessti pihlapuu kepega, ku õkva pääl oll, a muido lasti läbi ratta rummi suola, tuod panti joogi vie sisse, arstiti tuoga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku lehmäõnne ei olõ, sis mingõ hatalõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ku leib ahjo ärq om pantoq, sõs kaabitas mõhk ärq, kas väädsega vai mõnõ puulipatsega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku leib ärq kastõte, sõs puistõte jälke sõr'me vahelt jauha pääle, tett'e hää käega servite rist pääle ja katõte kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku leibä võtat ahost vällä ja leevapätsi külest satas eloh hüdsekene maaha, kes toolõ astus jalaga pääle, tuu sa kaq igävätse patu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku leivä ärä süüd, sis tulge mõtsamüüda edesi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
"Kule, pojad, kui ti hinne ärä uputad, sis tarõ mano tulla ei tohi!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kulešasi Milvi märkse, et timä om kah päält jalalõikust Eesti rohtõ pääle üle lännü, selle et olõ-i olnu võimalust Vinnemaal kävvü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Kulešasi Milvi tiid, et timä kandi inemise pruukva ülepää pall’o Vinne rohtõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ku lihasuidsutaminõ läbi, sis mõsti rasvast sannapõrmandut tuha ja mõsupulbriga ja kuuma viiga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku lihasüük’ om küm’me nädälit, syss om piit’repäiv suvisõpühist kolmõ nädäli peräst, a jaanipäiv om piit’repääväst viis’ päivä ettepoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lihasüük’ pik’k, om piit’repaast lüh’kene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku liikja kihä läbi ao t joosul tii pikkusõga x , sõs timä kibõhus v om x ja t jago: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
Ku liinalatsõ tulliki vanaesä poolõ, sõs kipõlt lätsi är kah ja pall’o nä sis iks kuuli ja näi. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Ku linaq panõq sisse, syss hommogust om hago ala käändunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku linnas’ tulinõ tsirk, nigu aid ol’l kyik vallu täüs, võt’t ubina, vei uibust ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuljusõ Inga raamatukogost murõht`, et mineq tiiäq, äkki tulõ tõisi karvatsit kah viil ja tiiä-eiq, miä näil pähäq või tullaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Kull'olõ inäp kuuku vajja . http://www.folklore.ee/tagused/nr4/snd/lenin.htm
Kulla Tennüsekõnõ, är nurisku'! http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Kulla Veerakõnõ, siih oll õks uss ja rist ja hingliq, a noq ei olõ midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla herra, mul siin kalli tsirgupoja, mis mõtsan löüsi, kübäräga hoita." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Kullakandja." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Kulla kerkesändäkene, ma ei tiiä ka õigõhe esiki! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
"Kulla kikas, tsirgu kikas, tulõ maalõ mässämä, sibistämmä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Kullakipõn tull suust ja jäi põrmadu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla kuuliq sina, kohe jää mina?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Kulla kälüsk, võta mis tahat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kulla latsõ, palotagu-ei ti minno.» Tuuga võisi perrätulõja iks rehkendä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Kulla mees, sa avita noq minno, syss ma avita tõõnõkõrd sinno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla mees, tsirgu mees, j?t? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kulla mees, tsirgu mees, jätä puu maha ragomalda! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kulla mees, võta päitseq ar ja minno lasõ vallalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla mehekene, arq ommaq oinaq suq hahe söönüq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla mehekene, no sysar tapp arq täkuq joq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla mehekese, avitagõ arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, aig om maaha pästäq, keriguaig löödi joq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla miis, arq ommaq kanaq söönüq kesväterä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla miis, haheq ommaq arq kana tapnuq, muudku sooliguq ommaq ynnõ ümbre jalgu jäänüq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla miis, jätä maaha!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- "Kulla miis, kiskuiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, laskui minno maaha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, mis saq siiäq tulliq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, tsirgu mees! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, tsirgu miis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla miis, tsirgu miis, las minno vallalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla miis, tsirgu miis, ma tuu sullõ tarõtävve kannu, ku minno arq vallalõ last.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla miis, tsirgu miis, võta mis tahat ynnõ, anna nooq ar mullõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla miis, võta minno siist maaha!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kulla no kängä kondsa sisse. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Kullanõ kaokõnõ tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullanõ korgõh ladvah, syss hõpõnõ ja maadligi vasinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullanõ täkk mano, umaq rõivaq ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla poig, ei ole enamb!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Kulla pojakõnõ, tuu mullõ vett pangiga pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla põlemine Sangaste LÄTSI MÕTSA MIE MARJALE, ala päävä pähkemille, mis mie säältä maalta löüse? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Kulla ristiinemine, min saq siist arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Kulla ristiinemine, saq ei olõq nii kõva ku timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullast saa-as, ma sedä ka ei taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulla tsura [noormees, poiss], lasõ no vanaimä vallalõ, lää-äi tä inäm nuurt soldatit piinama." http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Kullatsõ hobõsõ lask arq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullatsõ salvõ pääl kuldkopakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla tütrekene, aja ar minnu tõõsõ kotusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kulla tütrekene, aja minno tõistõ paika!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla tütrekene, kütä mullõ sannakõnõ ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla tütrekene, püä no minnu arq, mul om väega lämmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla tütrekene, vaelda no minnu siist arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla tütrekese, pühke ärr sammõl mu päält. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kulla tütär, püä no minnu arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla vanaimäkene, kuis ma jõvva tuu tüü arq tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla vatõr, võtaq minno kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla velekene, ma olõ nii väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulla veli, ei või minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kulle, ärä istu palla maa pääle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kullo kuningapojal mito päivä aigo, inne kui ütel neläpäävä õdagol nõia asopaiga üles löüdse. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kull´o sõnno kullutõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Kull´ ärä veie. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kullõh, timä taht kõiki hinele ärr võtta, a läke mi ka otsma ruttu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kullõjaq kuuldvaq tõlkmist kõrvaklapõst samal aol kõnõldava tekstiga. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Kullõjidõ meele tegevä' rõõmsas ansambli' Lõkõriq ja Ummamuudu. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Kull õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Kullõl' ussõ takah, ku vanahalva paaba ja kats tütärt kynõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kullõldi mään’e vaenõinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõl ku paaba naas’ noorskama, vael’d’ rätiq arq ja heidäs eski maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõl timä sis hinele kavvatost hüä auusa ni rikka mõrrs`ä, käve ka kosjal ärr’, a viel lasõ õs hinnäst ni kergehe köütä, innegu as`ä hüäste ärr’ umma kaedu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Kullõ, ma ollõ su naane.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõma omma oodõdu kõik huvilidsõ, hindäst tulõssi teedä anda kas liina.laanemets@keskkonnaamet.ee vai tel 5698 7103. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kullõ, ma ütle, paremb arq võtku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
“Kullõ, poig, vaest sa midägi raha maalõ matmise man ütli?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
“Kullõq, kes tuu om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, et soeq viil hullubahe undasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, kes tuu laul silla otsa all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, kullõs, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, ku mükin ynnõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs ku paaba rüüstäs joq aho pääl, tege aivit: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, ku vanasitt takah tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs-lehm kolmõvõrra. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Kullõs, olõi rikka mehe helü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, puu otsah suur helü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, pää kottal jalq suur helü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, soeq viil kykõ kur’ebahe tän`täseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs sääl, ku mõlõmbaq jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs tõlvaq mõskvaq, nüüd saa ma rahva mano, küsü rõivamõskjide käest, kohe saa ma vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõ, sul omma naq kerikuraamatuq kyik üsäh ja halv hobõst aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõs, väräq kiitsahtasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõsõq viil korda pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kullõ tuu kar’apois’kõnõ väega ilosahe laul.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kullõ´, ma loe sullõ!: http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Kull’ viis taivade. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ku lootsik om kummalõ, sääl kaq ei lüü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kul tuult um, sõs tuu um õks külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/index.htm
Kultuuri Fond´ 1997. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kultuuri alos om seto keele mõistminõ. http://www.setomaa.ee/docs/file/Otsus_24_01_14_Deklaratsioon-seto-keelest.pdf
Kultuuriantropoloogia loetas hariligult antropoloogia , inemist uurva tiidüse haros. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kultuuriantropoloogia
Kultuuriantropoloogia om humanitaartiidüisi hulka kuuluv tiidüsharo, miä uur inemist ku kultuuriluujat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kultuuriantropoloogia
Kultuuriaoluulist tähtsät maia vai pühäkota om võimalik konserviiri, restauriiri vai hää tahtmisõ kõrral vahtsõst kogoni üles ehitä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kultuurihuvilidse külälidse saiva hummugust koni õdaguni vällä esi tetä ja nätä suurõmbat jaku suidsusanna manu käüväid tegemiisi - sanna kütmist, vihtu tegemist, liha suidsutamist, no ja muidoki käüti sannan. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Kultuurikeskuseh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Kultuurikeskus oll' Gundišappur, sääl oll' Akadeemia, kohe tull' kokko pall'o haritlaisi, muuhulgan ka Kreekast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kultuurilinõ ütenolõminõ ja seo tundminõ võiva anda uskmalda suurõ väe üleilmastuvan ilman toimõ tulõmisõs. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kultuuriluuliisi artikliid Võromaalt peri kirämiihi, kunstnigõ, teedläisi jt. kotsile avald´ tää Võro rajoonilehen, hildampa “Viruskundran” ja egätsugu almanahhen. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kultuurimajah. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kultuurimaja man inne loengit tutvustadas vahtsõt teedüstahvlit paikkundligu kaardi ja teedüsega. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Kultuuriministeeriüm ja regionaalministri olõ-i mi ettepanõgi pääle ülepää midägi vastanu, kuigi puul aastat um joba müüdä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kultuuriministeerjum kuulut vällä konkursi riikligu rogrammi «Lõuna-eesti kiil ja kultuur» rojekte pääle. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Kultuuriministri Rein Langi puult ala kirotet taotlus üten lisadega saadõti UNESCO päämajja Pariisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Kultuuripoliitiga man rehkendedäs iks inämb Eesti paikkundõ kirivüsega. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Kultuuriprogrammin om kirändüsõdak Indrek Harglaga, paigapäälse rahva näütemängu nii latsilt ku suurilt, niisamatõ Talna Võro Seldsi näütemäng. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Kultuuri tugõmisõs om Vana Võromaa kultuuriprogramm joba olõman,» põhjõnd’ Eichenbaumi Külli. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Kultuuri vallan läts' Buda kõvva edesi kuning Hunyadi Mátyási valitsõmisaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupp ja Eesti Vabariigi Valitsus. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Kultuur om asi, mink kotsilõ om rassõ üteldäq, miä tä om; egal juhul om tä köüdet inemiisi olõmisõ ja tegemiisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kultuur
Ku luba käen, usutlõdi perrerahvast, anti mõistatuisi arvada, pritsiti vett ja visati villä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ku lugõ pap’p, syss om tiakan’ vaik’i, - tiakan’ lugõ, sõss pap’ jal vaik’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lukõq, et matõmaatiga uurmisobjektes ommaq päämädselt arv, struktuur, ruum ja muutuminõ, sõs noilõ vastasõq neli suurt matõmaatiga harro: arvoteooria (vai arvooppus; tuu ala käüjäs või lukõq ka arvokunsti ), algõbra (vai arvamisoppus), geomeetriä (vai ruumioppus) ja matõmaatilinõ analüüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Ku lumi ärq sulas ja hainaq-puuq haljas lääväq, om kevväi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ku lummõ pall'o saa, teküseq lumõhangõq vai uarmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
"Kulunu kuldsõrmus om paremb kui vastne õpesõrmus," kosteti piduliste puuld. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kulu olli suurõ, jo välläkuulutaminõ ja turvaminõ ja egä väiku asi mass. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Kul´a- mi küll -tõlli sis, veerätelli. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Kul´l´ vei taiva poole. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ku lähemätse, nigu tütreq vai pojaq kavvolitseq tulõva kokko, syss ikvaq kaq naistõrahvaq syno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku lähät eesti hobõsõ pidäjä manu, sis näet, et inemise hoolitsese eläjä iist inämb ku hindä iist, tavalidsõlt om hobõsõ jaos ehitedü ka väega kõrralik tall,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Ku läts' vallalõ Tõõnõ ilmasõda, annõktiirsõ Nõvvokogo Liit Lvivi ja maaq tuu ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Ku läts roomakile sanna, sanna uss kyik räksahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lätt häste, kas tulõ kunagi piir ette, et ei jõvva tetä? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ku lääi arq, ma karga sälgä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lääi, ma karga sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku läät ker'kohe, jääs vanakuri maaha keriku kõrvalõ, a ku läät kõrtsi, pühävaim jääs kõrtsi taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku läütäs piibu arq, ni kõ pand jala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lõikat ristkablaq katski, lask pääle kõ kotiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kulõ, rästäs, mis ma sullõ ütle: ko' sa' mullõ nii pal'lo purru siiä ei kanna', ko' ma vällä saa, sis ma süü su' ni 57 su puja' 58 !" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Ku lõunõt visatas, tulõ ussõmulgust tossupahvakit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ku lövvässimi hindäle egäüts üte kivi, miä om väke täüs ja istussimi sõs tuu kivi pääle. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Ku löüseq tõbõ, muudku mõtsa ja mõtsa, hauda ja hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lühikse ja ümäriku urva, sis tuleb alb aasta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku lüü hainamaalõ sisse, mätäs niq mätäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku lüü täi joq inemisele sälgä, syss õks määne kaih tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kul’atasõ nimäq sääl nuuq herräq, niq tull näil juttu puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kul’lo säi lava pääle nuuristuudio oppaja Joonasõ Tanel ja Jäägri Merle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Ku ma Lääne traktoriga päiv aigu sõida, hüppä krapsti maaha, ei olõ määnestki hätä! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ku maailmah ümbre kaia, sis om ka hindä ni uma kotussõ löüdmine veidü kergemb, selle et näet hinnäst ja Eestit tõsõ mättä otsast. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ku maainemisel om vaia, sõit tä dþiibiga, ku inämb ei saa, pand traktori käümä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ku maa- ja mõtsaumanigul om iks mõnõ eläjäga hädä, võissi tä tulla iks kõgõpäält paikligu jahimehe manu. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Ku maal midägi ette võtta, sis om hääs põh’as tuu, ku sul om kotus hindäst, arvas Haabsaarõ Ivar (37), kiä ehitäs Vahtsõliina lähkül Ronkusõl vanavanõmbidõ talon palkmajjo ja om eloga rahul. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku maa om katõtu tornõga, mille tipuq üts`tõsõlõ kätte paistussõ, sys avitas, ku maad piten mõõdõtas tollipäält vällä katõ torni umavaheline kaugus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Ku maasenitsa om hüä ilm, syss saa ka suvõl hüäq vil'ä ja linaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maasenitsa õdagu heität pääväminengu aigo magama, syss makat säidse nädälit, lihavyytõ edimätse pühini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku m absoluutväärtüs om suurõmb ku n , sõs jagoarvo m/n absoluutväärtüs om suurõmb ku 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ku madalidõl tasandikõl om ilm niiskõ ja aastaga keskmäne temperatuur om 35 kraati, sõs mäkin om aastaga keskmäne temperatuur om 8 kraati. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Ku ma esi Ivaniga olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma esi kah mõnõ luu mängse, sis oll’ näil väega hää miil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ku ma esäle es kõnela, sis ma sulle ammuki ei kõnela! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ku maha' tul'l, sõs ossõnd. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
“Ku ma havvu, saa täkkvars, ku sa havvut, saa mär’ävars.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mahetalun eläjit veidüq ja sitast puudus om, võedas säälkandin viimädsel aol väetüses purustõt rapsikuuki, miä om kül kallis, a mille seen om 5% puhast lämmästikku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku mahetalu tege sadat ja nelläkümmend hektarit, piät tuud villä ka muialõ pandaq olõma ku uma tsia magu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku mahla-aig läbi om, sis tulõ puu sisse tettüle mulgulõ kipõstõ määnegi lehtpuupunn ette lüvvä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Ku ma hürisi, sys kaeti niguq viltu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Ku majanduskriis oll’, sis bussijuhi kurtsõ: inemise omma murrõn, tulõva bussi ja sõimasõ meid. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ku ma kaema lää, sõss ei olõ muut ku must maa. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ku ma kar'ah käve, syss oll viil kääbäs selgehe tunda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma kodo tulõ, et tohi olla mu majah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku ma kosjul olli su puul, sa tulõ-õs mullõ, ma noq kaq võtai sinno.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ma kõrra haigõs jäi, sõs Toomas juusksõ (mängse) mu iist, kuis jõudsõ, a iks jäi puudu,» tõi Henrik näüte. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Ku ma küsü, et pall’u täl näid om, hõikas Aino: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ku ma küsü uma esä käest, syss saa aigu pääle, a ku ma küsüi, syss võetas maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma latsiaiah käve, sis tetti sääl väega häid pannkuukõ. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Ku ma lats olli, syss Laptova külä veneläse tulli me küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma latsõn mäletämä naksi, oll' Kirmse küläh 19 talopidämist ja kats väikumbat majapidämist, koh talotüüga elämist es saia. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku ma` lätsi edimeste klassi, sõs mu jaost oll` kooliminek a-tähe selgüst opmine ja ma` arva, õt innemp kooli minemist mul külh määnestki ettekujutust ole-es, õt miä asi tuu kiräkiil om. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ku ma lää ker’kohe seenesna aigu, ma võta Pühä-Maar’ja iist lam’pkõsõst puuvõisind ja määri tuuga rindu, syss saa mullõ ker’gep vaest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma maaha sata, syss kõ võetas ilosahe näpuga ja pandas tuhkhauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma massina manu istu, ku tutva ja hää tunnõ mul om! http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ku ma mehele viidi, mehel ol’l võõras imä, - tul’l pap’p korjama - näk’k, et imä kõhna* , üt’el’ et Semmeritsa (naaberkogudusse) mingui last ris’tmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma mõnikõrd bussiga sadamaliina tiatrihe sõida, sõs lää kas NO tiatrihe vai Von Krahli. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Ku ma naksi otsma esivanõmpit kerkoraamatist (kõik om nüüt Internetih), tull’ vällä, et nä ellivä viil Rõugõh, Vahtsõliinah ja Urvastõh ja Tartomaal Võnnuh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku ma noorõhpõlvõh puhkpillimeeste trummimiiś olli, sys oll` viin väega tähtis ja ma mõtli, kas näe elopäivih ka säänest kaupa, kos inämb viin ei valitsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ku mano saimi, syss ostiq õks me küläle viina, niq lepüti jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ma näe, et tä taht, a ei mõista, sis om mu tüü tälle opada, kuis taad asja tetäs,» seletäs Aivar. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Ku ma nüüt olõ luudusõfilme nännü, sõs kilpkunna poigõ vette rühkmine om mu tuukõrdsõ suusatamisõga üttemuudo. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ku ma olli vaenõ miis, kanni rikkalõ mehele rüki kokko, ma sinno palsi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma olõ Püve Udri, sis om seo mu hopõn`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Ku ma olõ rahul, olkõ tii ka' rahul. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ku ma päivä kats viil haudnu, saanu mullõ illos vars. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq jää sinno uutma mullõ saaki-iq nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq käpägaq võta, mullõ lätt käpä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq nynagaq võta, mullõ lätt nyna sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq nägemä naksi, sõs tetti õks aknõlõ joq raamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
"Ku maq päägaq paija pite anna, teile kaq jääi tarrõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku maq saanuq säält kivi mant tuud tolmu, maq arqki sütüsiq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq suq käest raha võta, syss maq uma pää panõ, ku maq su tütärd arq ei otsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq taadõ kae, viskaq mullõ pala lihha jaq kroositäüs viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku maq tuhra tarõ alt maa arq, satas kyik tarõ maaha." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku maq tänidä, vällä arq võtkuq, laskõq ynnõ edesi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku maq üle piiri arq päsnüq, olnuq sul pää must vallalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumar'd' toolõ, ütel', et annaq noq süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ma rahha ei saa, sis ma tii iks, a nõudõ täüdä minimaalsõlt,» rehkend’ tä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Kumardamiq jalga ja kohe Issä syss pand miq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kumardaq kolq kõrd Troetsa poolõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumardaq viil kolq kõrd Troetsa poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumardasõ kyik pühäse arq, mälehtedäs tuud, kellele kuuõnädäli lauda peetäs, ülendedäs timä hinge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumardasõq pääle söögi, niq kõõ kui miil haigõ, et leibä noq meil süvväq sai, a uma pühäsekese vei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumar’d’ jalq, niq kaes, söögiq ilostõ lavvah kui innegiq, kalliq viinaq kyik jaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumar’d’ niq kaes, laud kyik pokan’, hobõsõsitaq ynnõ lavva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma saa aigu pääle, syss saa kivine tulp maa päält taivani, a ku ei saa, syss ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma sai kutsõ pääliina, sis tükk aigu mõtli, et mis taa asi tähendäs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ku ma sannast mõtlõ, sis tulõ õkva miilde esä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ku ma seoniaoni ütli õnnõ tundõ perrä, et omma külh, sõs tull’ vällä, et tõtõstõ omma: http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ku ma siiäq (Korskisse) tul’li, syss ol’l meil viil sau tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ma siiä tulli, olliva sainaveere tühä, a tüüriistu ja muid asju olõ-s kohegi panda.» http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Ku ma sis maidsi edimäst kuuki, mis oll’ oliiviõliga tettü… http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Ku ma suguvõssa olõ uurnu, sis tuuh kandih om paarsada aastat vähämbält eletü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku ma sõs kündlit palota, saa rahuh mõtõlda noist, kes lännü – kõigist kõrraga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
«Ku ma taa tüü pääle tulli, sis es olõ viil tuud õhust vaktsiniirmist ja marutõbi oll’ väega tõsinõ asi,» kõnõlõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
“Ku ma tagasi tulõ, syss ma seletä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku ma taha mürrä ja mürrämist, sis ma lää liina, a ku ma piät sääl kõik aig olõma, sis tuu väsütäs,» löüd Jalandi Aivar. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
«Ku ma tii, sõs piät olõma häste, vai ma tii-i sukugi,» seletäs Toomas. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Ku ma tiiä, et tä esines, sis ma kimmähe taha kaia ja kullõlda.» Elfriede tütär Kari Eha (67) ütel’, et saatõsar’a «Elolinõ» ja «Üts tego» kai imä kõik hoolõga är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku ma to tüü är tee, sis ma lää. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ku ma tul’li pal’nitsast väl’lä, mynõ ao peräst lät’si ker’kohe ja tahtsõ panda ar ruublilist kün’neld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku matusõ pääle mindäs süükega, syss tetäs õks kut'kat kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma tütrik olli, syss meil kolq vuuri aastah mõsti mõssu: lihasöögih, lihavyytõs ja enne talsiphi paastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma umaq ravidsõ arq, maq soo kah ravidsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma ummi hobõsit kae, sis või külh üteldä, et eks taa sääne põikpäine om! http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Ku ma ummi laulõ plaadi vällä anna, sis tii tuu luu kah sinnä är. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ku ma vallalõ päsesi, ma su ar tsurmisigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma vallalõ saasi, ma su ar sõkusigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma viil pois'kõnõ olli, sys vanõmbaq inemiseq kynõliq, kuis vana Schwarz oll' saatnu puul'päävä õdaguspoolõ tõlla Kreutzwaldilõ perrä ni iispäävä hummogu varra viidü tohtrõ-herr jälq Võrro tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
«Ku ma väikene lats olli, sis vanamiis kai, et ku mehilädse naksi kibõhõlõ kodu tulõma, sis oll’ viimäne aig hain kokku panda,» kõnõl’ Mati. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
"Ku ma võta soo koorõgi tsyyri ümbre vallalõ, sysski lää ma hallist, a lõikamisega olõi juttugi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ma võti naist, syss ku saja sõitsõ kodo, syss mu esä tul’l vasta, kasuk karvupooli säläh, pikk kepp käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumbis, naane om õks ligi, a sõbõr om ka kõrval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumb meist om õigõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kumb on sesamma Jummala Sanna? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Ku me akkame rikkusest kõneleme, siss tuless kigepäält selgess tetä, mis sii rikkus ültse om. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Ku meediät kaia, sis ammõtnikkõ iks sõimatas. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku mees oll möödä sõitnu, sõs hunt oll visanu suurõ imälamba [emalamba, ute] vankrilõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ku meesterahvas, syss meesterahva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mehidsegi ommaq, naq süüväq mehitsit kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku meid Ilvesse Aapoga mõnõ aasta tagasi Tarto liina päält kinni võeti ja vangi panti, näimi mi mõlõmba politsei kuulsust lähküst päält. http://www.purilend.ee/node/3125
Ku meil kedä koolõtama naatass, syss piat ka kün’näl’ palama jaumala iih ja kätte ka pan’ti toolõ, kiä ar nakasõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku meil midägi om vaia är tetä, tultas kokko ja tetäs är.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ku meil om selgembäs kõnõld kats edimäst teemat – kuis saia nii, et võro ja seto kiili kõnõlõjit olnu hulga ni määne võro kiil ja määne seto kiil omma ilosa, sõs om vast õigõ aig arota, määne piät olõma näide kiili kirjapandmisõ viis ja kiräkiil. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Ku mi Koskiga kombaini kaema sõidi, näüdäs’ tä mullõ tii veeren suuri huunit, kon inne olli keträmis- ja kudamisvabrigu, a nüüt omma supõrmarkõti. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Ku mi Sergah elli, sääl lää-äs kuigi esäl eläjä kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mi ai edimäst päivä kar’a mõtsa, syss nä kõ käve me puul midä otsmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mia sääl käisi, sis näi küll viil. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku mida ostõtas, syss andas käeraha, et ku nakkai peräst võtma, syss tuu lõpõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku midä anda saai, syss massai tõotagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku midägi ei miildü, tulõ umbusaldust avaldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ku midägi ette võtt, sis viis ta ka’ lõpulõ. http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Ku midägi vastakarva olle, sis üteldi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Ku midä küläle oll kurja tett, jagamalda niidüst haina põimõt vai, syss os’t’ küläle viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku midä tõõsõlõ suurt kaiho tege, varastas mõtsast puid vai, syss üldäs, et Jummal sinno tulõ kirega üles viäsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku midä valda vaia, vallamassu vai, syss nulgaesänd käve õga tarsina man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mi hindä ümbre kae, näemiq, et taivan paistus päiv vai kuu , vai ommaq sääl pilveq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ku miiq kävve virmaliidsi festivali avamisel, kynõldi sääl püüne päält ynnõ roodsi kiilt, a puul` kats`tõist õdagu kohalikun baarin es kuulõq joht muud kiilt ku meä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ku miis` kolhoosist tagasi jõdusõ, tull` vällä, et helistäjä es olõki täütevkomitee esimiis, olliq hoobis krandsiq tüükaaslasõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ku miis` massina koton hoovi pääl kinniq pidäsi, avast` tä, et naist olõki-es inämb ratta perä pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ku mii tiidnö, ku tälle kopsano oosõ pääl, agu seo raha sääl ollge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ku mi jal’ sis kokko tulli, ummi vanno laulõga, ar sis veli vele tundsõ, sugu nakas selgümä. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
Ku mi kandi naasõl om api vaia, sis var’opaika või kõlista üüpäiv läbi tel 528 3615. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Ku mi küläh vana Kaar'o viil elli, syss näil ütel noorikul kooli suvõl lats arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mi lõpus Dambanale joudsemi, sis uma Negombo sõbraga mi kahos kokko es saaki. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ku mi nakassi Pruuliga Sri Lanka sõidu plaani pedämä, sis mu edimäne mõte oll, et hirmsale tahtnu veedade man är kävvü. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ku mindäs Petserehe, sis proomitas õks Vana-Irboskah ka' kjavvu'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ku minevaasta Pet’ser’ pal’li ja ku tul’liq ris’tiq mastyrast väl’lä ja keerudi üm’bre mastõra ja teiq üt’e vaihtõ kost nä lät’siq ja säält tuli inämb üle ris’tik’äugi es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku minno kaq pulmõ kutsutasiq, ma veesiq viina niipal'lo, ku jõvvasi-iq pulmarahvas arq juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku minti hulgahna sinnä siugu kaema, olõ õs ka inäb midagi sääl nätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Ku mi püvvämi perändilist asja muuta nii, et nä määrüisi perrä olnu, sõs olõ-i seo inämb seo!» pidä Veeroja Eda säändsit nõudmiisi ull’usõs. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ku miq esiq tapi, syss Jummal’ an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku miq peremees siiäq tulõ, arkiq sinno süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku miq pühäse vei arq, tulli tagasi, lät’si mõtsa kaema, ol’liq kyik’ ter’veq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku miq saa põh´aeestläisist arvu, siis saa ka põh´aeestläne, ku ta veidükene mytles, seto keelest arvu külh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ku mitu hoonõt viil tull' tuu üte katusõ alaq, sõs tetti vahesaan'aq kaq palgõst vahelõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku mi õks jõua siih midägi tetä häste, syss tuu om meil hingelavva pääl sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kummagest ocast jäie ütc haro liisnast. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kummagi nimme näist kand üts auditoorium Tarto Ülikooli Matõmaatiga-informaatigatiidüskunna opihuunõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Kummalgi reisil näil es viäq, kuigi Müncheni-reisi aigu võeti häste vasta timä oopõri La finta giardiniera edimäne ettekandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
"Kummas om paremb, kas kulunu kuld- vai vastne õpesõrmus?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kummat ommat neht Jummala Sannat nink Towotussed? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Kummutusõpalgi päält panti viil tugipuuq vasta sagarit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku m¼ni aastõk sais, piat ka `vämmä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Kumpi saa, a' nätä saa-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
Kumpi saa, nätä-äi saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
Ku muido ei usuq, sõss panõmi syrtva, - te umalõ jumalalõ ja ma umalõ Jumalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku muido võetas turismitalon teenuse iist rahha, sõs savvusannapääväl küti kõik sannaumanigu, ka Mesipuu talorahvas, sanna ilma rahha küsümäldä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Ku muiduq ei saaq, sys kaes alustusõst perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
- “Ku mu jalg ar süt’üsi, ma annasi Päät’nitsalõ hõbõhhõdsõ jala.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mujjal piät päältkaeja nõgõssit ja muta pite käümä, sõs Oro küläh olli päältkaeja nigu tiatrih. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Ku mu latsõ väiku olli, sis nä iks pelksivä tuud hirmsat musta kotust. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
«Ku mul autot ei olõssi ja sõita es lubatasi, sis ma siin ellä es saasi,» seletäs Pärnät. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ku mul esä kuuli küläh ar, ku mi joq esi Mikoga siih olli, syss mi Küllätova sysarõga õdagult lätsi sinnä arq, a hummogutsõl üül, pääle kikka naksi syno ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mul hädä tulõ, syss maq tõmba rihma kõvastõ, tõmmakõq syss mino vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mulk olla om iki uhke ja ää, sis sii viltu kaemine ei piäss midägi massma. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
«Ku mul kõik latsõ är läävä, ma koolõ är ja omgi kõik!» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Ku mullõ saanuq soe piimä, syss maq külq arq sütüsiq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mullõ tuud immä ka saasi nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mul meheesä nakas kuulma, syss timäl nigu valgõvalust oll minek, a kikka-aigu paja pääle koputõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mul myni vuur ei saa mintüs, syss kõ nakka unõh nägemä, et küsüs, käsi pikäh, annaq ja annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mul oll Il’l’o, syss Paali Anne, mullõ uma velenaane, tä kõ sääntse ryymsa synaga, tull me poolõ, niq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mul sarvõq saavaq sõs ma purõ ja poksi, tuu peräst ei olõq tälle sarvi luudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Ku mu miis kodo tulõ, syss tä arqki su süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku muna käeh, läts' kana umma tiid. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ku muna külge lää-s, sis jäi tä sinnä maahha ja tõne mängjä nakas munna viirütämä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku muna laua takah mõne tõse munalõ külge lät´s, sis sai tuu viirütäjä tuu muna inõle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku muna mõnel mängjäl otsä saiva, sis tul´l osta lauvva takast (kopik paar). http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku murdõuurminõ jõud´ üldistüisi tegemiseni, tull’ vällä, et edimält tett jagaminõ om häste õnnistunuq ja arvadaq 20. aastasaa algusõ lõunaeestläisi hindätundmisõga kuunkõlan: http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kumusap om umah kotoh, ausap uma aho pääl. http://www.setomaa.ee/
Ku mu tütär mullõ mõni aasta tagasi 1200-kroonidsõ telefoniarvõ and’, nakka-s ma timä käest midägi ülearulist küsümä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ku mu tüütäjäl tulõ poig üten vai eski tütär imäga üten laudu nõstma: meil omma lühkese lavva, taa ei olõ rassõ tüü, a tä saa hindäle kooliraha,» seletäs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ku muule teedä annat, sõs koolet 8 är. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ku muust mõista-iq kirotaq, sõs umast (vai ummi vanõmbidõ ehk vanavanõmbidõ) küläst iks mõistat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Ku myni om väega vihhas, toolõ üldäs, et sa nii ku tulõkirega tult tõõsõlõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mäki es olõsõ, siss es mantsõsi sinno, ei minno. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ku mängjäl mõlõmba’ kivigo hüä käe peoh, sis pand tä üte ar kurja pekko ja tõõsõ viskas jäl’ üles ja haard maast üte kivi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku mängjäl s´oo mängu aigo hukka õs lää’, sis tä nakkas mängmä XVI-ndat ja perämäist mängo „altkäe“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku mängjä sis saa ar ruttu „tsüür“ ülda’, sis saa-i tälle midäge tetä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Ku mängvä’ suuremba tütarlatsõ’ vai poiskõsõ’, sis nuu pandva’ viil nii, õt tohi-i kur´a käega hüäkäe peoh säädä ka. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku määne rasõdus tulõ, syss hõika minno kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku määne vannõn om, myni viina koolnu vai tapõt, tu nakkas ka kodo käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku mõhekaabõq tulõ viile pääle, nigu piimäle kuur, sõs om leib ah'oh ärq küdsänöq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kumõhidõ sõnno edimädsen silbin om sagõhõhe moodus i > jõ: jõlus jõlm, ljõna, kjõsama . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Ku mõhk talvõl väläst külmä käest tuud'e, sõs last'e mõhk tarõh ärq oigodaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku mõisan oll’ hulga küläliisi, sis imä oll’ küüki appi kutsutu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ku mõisa teopäevi minti tegeme, rehele või, sis pidive iki oma luua oleme. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Ku mõistat hää luulõkogo kokko kirota vai lasõt mõnõl kirota, hinnatas tuud, a mitte peris olokõrda. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ku mõni aasta tagasi sai kaara müüdüs 70 senti kilo, sis nüüt om hind ligi 2 kruuni (0.12 eurot – UL). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku mõni kuri inemine um võhlumuna pandnu lauta vai kohe aid vierde, sis ku säält löüdäs, sis pandas nuo muna rata rummi sisse, kiilatätas mõlõmba otsa kinni, sis lastas lättehe, sis lätt tuo hädä tegijäle tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku mõni külämiis tulõ ti tüütarrõ ja küsüs, et noh, vahtsõnõ maavanõmb, mis inemine ti õigõ olõti, mis ti tälle sis ütleti? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ku mõni mängja jo käeh, sis tõõsõ jo vahtvage, et ar varastada’ saasi-i, kaesõ’ nulga takast, ku pitstäjä kraatsinast kavvõ lät ja juuksva’ sis varastasõ’ ar’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Ku mõni sai väidse otsast leibä, sõs sai priis - ku jumalaannet saanu, sai jäl terves inemises. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku mõni talu väega jõudsalõ om jagunu, om naatu tuud talurühmä ka küläs kutsma. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ku mõni tõbi oll' külge saanuq, sis küteti sann lämmäs ja naati sääl arstma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Ku mõnõ aasta tagasi tetti Tartohe puhtit gümnaasiummõ mano, läts’ ärminemine esieränis suurõs. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Ku mõnõl inemisel jäi uma sannajutt tähtaos saatmalda, olõ-i tuust kah hätä, saatkõ julgõhe takastperrä! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
«Ku mõnõl inemisel om vällä pakku väiku aidakõnõ vai sannakõnõ, saanu opada ka palkõ vaihtamist – tetä vana huunõ kõrdategemise kursusõ,» kõnõl’ Vanaajamaja oppuisi kõrraldaja Uusi Andres. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku mõteldas vällä vahtsene sõna infrastuktuuri jaos – “taristu” vai mis timä olli, sis võissi iks mõtelda, mis tetä tõisi sõnnuga, koh oma tõne sõna sammamuudu “struktuur”: http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Ku mõtsaeläjä kahh’u tegevä, sis saa tuust paast kinni massa. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Ku mõtsa läät, sis iks saat. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
«Ku mõtsa läät, trehvät iks jälge ja sitajunnõ kah, tsiakarva seen,» selet’ tä. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Ku mõtõldaq tuu pääle, et inemiseq hindasõq umma keelemõistmist sakõstõ üle, võisõ noid inemiisi, kiä võro kiilt periselt kõnõlda mõistsõq, 1998. aastal ollaq 50 000 henge ümbre. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku mõtõlda, õt tuu, midä ma kaemah käve, oll’ tõõnõ kokkosaaminõ, olli kokkokõla ja üttemängmine hää. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Ku müür saie jo' valmist, sis tuulaiga tul'le kunigas sõast ja ta läts Munamäe otsa kaema, õt mida Karnõla tege. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku müütilidsel inuiidi kangõlasõl oll' iin ettevõtmminõ, minka jaos oll' vaja julgust, muut' tä hindä hariligult lasitsas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Kuna Middendorffi tõnõ mõisa, Päidla , kuulu Otõmpää kihlkunda ja et Middendorff oll' Otõmpää kerkoopõtaja Kauzmanni Moritzi hää sõbõr, sõs võeti Jakob kah sinnäq üten ja tetti tutvas Kauzmanniga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ku naabrimiis Malle mano jõudsõ ja telefoni pääl 112 valiti, sõs sannasaina viil es pala. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku naada mineväst keväjäst kaema: http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Ku naanõ minno pahandas / rahvalik ; sdn. A. Ritsing Segäkuur: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Ku naan’e ar kuuli, syss ka es olõq andmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naas' persegaq pillma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naas tuu kullanõ tsirk aida tulõma, nii timä kõrraga jäi ar' 11 magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ku naas tuu kullanõ tsirk aida tulõma, ni timä kõrraga jäi arq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naas’e tul’liq lauluga, syss päs’siq latsõq ka nigu lyia otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naas’e võt’t arq; laulatamah käveq arq, ni laulatamast kattõ arki Al’aksei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naatas vällä viimä tarõst ja ussaiast, syss lähemätseq, kiä ommaq naistõrahva ikva ka syno, väega halõhõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naene ütelnud kodun ollev, sõs pannu tont ku tuhk minema. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Kunagi ammu loeti eesti kiilt soomõ keele murdõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
Kunagi anda-i tütärd rikkallõ kosilasõlõ, iks saa vaenõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kunagi es lää tä närvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Kunagiidsile Saru kooli latsilõ, oppajilõ ja küläinemiisile om tähtsä ütstõsõga kokkusaaminõ ja jutuajaminõ vannu tutvõidõ ja uma külä inemiisiga, kedä olõ-õi kavva nännü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kunagi ma arvssi, et tuud oppas füüsiga, tuuperäst tahtsõ füüsikus saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kunaginõ paaripandja nuurpaari kuldpulman Pennula Maimu ja Vello. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kunagi oll' Iirimaa saar poliitilidsõlt üts tervik, a parhilla om Iiri Vabariigin õnnõ 26 Iirimaa 32 aoluulisõst krahvkunnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Kunagi oll’ arvaminõ, et ütes suurõs hädäs maailma majandusõn saa olla õnnõ nahvta otsasaaminõ. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Kunagi pruuvsõ romaani kirota, a ku peris ausa olla – ega tuust midägi vällä es tulõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kunagiq siih hauda es olõq jaq noq om haud õdagu saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naha är kuiusõ, saa neo är hööveldä ja värvmises paiukoorõmöksi sisse panda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku nahvtatuutmisõga pääle naati, oll’ maa seest võimalik sada vaati nahvtat kätte saia ja pruukjani viiä nii, et tuu pääle kulutõdi õnnõ üts vaat nahvtat. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ku naid müüre naati tegemä, syss üüse kasvi kõ katõvõrra mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naid naati praasnikast arvama, syss Jummal ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naid pruuki tävvendüses ja seletüses sõnalõ «rüäjüvä», sõs tulõgi vällä rüäjüväserbätüs. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ku naistõpunahaina ülearvo pall'o tarvitaq, om taa kihvtine – muut naha valgushergäs vai tege krampõ ja ajohäti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Ku nakas’ miis kop’s’ma, tap’p kahru arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna kibõhus om vektoriaalnõ suurus, sõs om tuud ka kipõndus, tuu tähendäs, et kipõndusõl om nii arvolinõ väärtüs ku suund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
- “Ku nakkas jär’ge saama, hiidäq vitsaraagõs maahha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku nakkas kirstu tükmä, syss neidega anna vallu, et nakka muga üteh lugõma kirja.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku naksiq kuaga arq meeldümä, syss kiild tõõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku na latsi aida, sõss poisi võtt uma ollõ, naisõ uma ollõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
“Kuna lätt perse külmäs, syss kolõt arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna matõrjaali är saami müvvä, tuud ei tiiä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Kunangas las’k’ tetä ravvatsõq asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna nimisynatüüpe olõ-i võro keele tarbis inne tett, sys ommaq nuuq seo raamadu jaos edimäst kõrda vällä märgidüq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Kuna pääpiiskop Colloredo anna-s Leopoldi vabas, pidi Wolfgangi imä Anna Maria tedä saatma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ku naq perämätseq suurõ tapõlusõq olliq, syss Pühä-Maarja oll ülnü, et ku ma uma rahva tuu platsi, kel säidse küünärt küpär pääh om, syss õks saa mu perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna rahvas kveeni keelest põra pall’o ei piä, tulõ naada mõtlõma tuu pääle, kuis uma keele väärtüst kveene siän nõsta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Ku na sis kerigumõisadõ jõudsõ, laski varga naasõ keldride. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kunas leib kütses sai ja ah'ost vällä tull' võttaq, tuud proomite kattõ muudo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
- “Kunas maq sinno pessüq olõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kunas na siis sündünü omma?" http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Kunas nimäq arq vallalõ päseseq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna so arstmisviis olõvad veiga' õigõ, ilma arstiroholda saava' tervest. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kunas pia peräle jõvvame? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/1.html
3 Kunas sai Vikipeediä algusõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kunas sa niidü maha niidit? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/6.html
Kunas sull tagasi tul? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kunas timä ar vallalõ päses kaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna sullõ vaija, “Ptruuh, tulõ siiä!”, ja ma olõ sul kõ juurõh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku na suurõq syjaq olli, syss üts miis oll saanu unõh küssü, et kas no vast jo pia arq ots tetäs soolõ ilmalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku na säält vällä tullit, joba valgõl, sõss lätsi aida. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kuna sündõmine oll rasso, sis miis hoit kässi pääl. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ku na taad masterat tei, sis üts tek'k Irboska, tõnõ tek'k Petserih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuna tulõ mullõ kaq viil vaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna tuu majanduskriisi kõgõ hullõmb aig oll’? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kuna tä elli inne kompleksanalüüsi vällätüütämist, oll' timä tüü piirat astmõritoga formaalsõ manipuliirmisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kuna valdo suurus, rahva hulk ja elojovvulidsus ommaq üle Eesti väega esiqmuudu, om püüvvet läbi viiäq suurõmbit val'tsõmisreforme, et umaval'tsuisi süsteemi tasakaalustadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Kuna vanast jutusit aeti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna viimäte Kanepi kandih kävet? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kuna võt’t, läts viimä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna üle kolmõ, kuna üle säit’sme aastaga lastas täl kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna üts, kuna kats lehmä läts hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuna śood laulti? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Kundast klinkritolmu tuuma ja laotama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Ku 1930-ndil naas' tüüle trans-Iraani raudtii, sõs Širaz kaot' tähtsüst ku kaubaliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kundra om rannapool meesterahva nimi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kundsa asõ raoti puulliuhka vällä, õkva niipite, et kunds ilusahe pääleq sündü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kundsa jaos oll' tett kummutusõpalgi sisse jälq paras asõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kundsaq kyik arq pestü, et veeti pääle säläga, kundsaq kolisiq müüdä maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kundsaq ynnõ kurku jäivä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kundsaq ynnõ kurku jäiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kundsa tsiht, a nõnna kargas (peeru kotsilõ). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
“Ku neidega lüü tuld, syss kõikõ saat, midä tahat.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuniga imä lät’s ot’sma ja löüse kolq ris’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigal ja kõõgil sai väega hää miil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigal provvaga tullu himo rahakeldret ka kaia; kutsnuva Paalakit näütämmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigalõ lät’s tuu väega miilt pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigalõ veiga miildü tuu illos kloostri ja timä jo' mõtõl', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuniganaane Al’aksandra ol’l - tuu lät’s ka ris’tiinemisess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuniganaan’e naas’ tahtma Jaani pääd, et tuuga ma süt’ü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuniganaan’e tuud muidogi salliis, käs’k Ivani kin’niq pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigapoig lei voori mõõgõgaq, lei mõlõmbaq pääq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigapoig tahtsõ timmä hinele naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuniga ratta omma ka mastõrah parhillaki viil. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas Johan Hirmsa uut, uut sõaväke tagasi: õi tulõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas an'd rahvalõ käsu, õt siia mastõr tetä, ja naksigi tegema Petserehe mastõrat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas annu ka uma kirä 20 üteh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigas hiitü ar ja pakku, jät't uma ratta, hobõsõ ja kõõ Petsere mõisahe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas hiitü nii ar, õt olõ-õs inäp meeleh tuudki, õt hobõsõga saa jo rutupahe paeda, ja näk'k õnnõ, õt tuu arhirei mõisavalitsõja haar'd uma pää maast ja pakku. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas jäi pümehhess ni jäiq täl ratta ja kyik’ taahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigas kaenu 18 , hõperaha vahele jäanü, küsünü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigas kaes: s'oo om edimäne salk sõaväke, a koh tuu tõõnõ sõasalk om? http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas kinke sis uma tõlla ka' ar' kloostrilõ ja tuu tõld sais viil n'okki'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas käs'k kirstu vallalõ võtta ja kaia, kes seeh om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas käs'k pühäse ja kuulja kõõ kirstuga üteh võtta ja tul'l tagasi tulõma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas käs'k tuu pühäse ar säält võtta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas läpe-es [ei läbenud] miist tõrõldaki, muudkui naas sedä nõudma: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kunigas läts selle mehe poole tarrõ, kaes - õige küll, leib laua pääl nii kui innevanastki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kunigas mastõrahe sisse suurdõ kerkohe ol'l pandnu hobõsõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas mastõrahe sis’se suurdõ ker’kohe, ol’l pandnu hobõsõ, - suurõ kerigu otsah om väikukõnõ kerigukõnõ, sin’näq ol’l pandnu märä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigas mõtõl', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas mõtõl', õt s'oo om püha miis õks olnu, näe, pää otsa kasunu ja maa seeh, kirstuh ja pühäne iih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas ol'le jo' kats versta kloostrist põh'a poolõ ar' roninu', ku' jummal an'd tälle silmä'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas oll rõõmus, et nii rikka väümehe sai. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigas ol’l län’nüq kykõ in’ne vette ja viis’tuhat inemist ris´tet’i ar säälsamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigas ol’l vanast väega suur’ kyigist ülemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigas pagõsi ar kavvõndõhe Petserest, peläs' väega, õt no saa hindäl ka surma, püha inemisõ pää lei otsast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas pagõsi kavvõndõhe ar ja elli sääl munõ päävä ja saat' üte salga sõaväke sinna kaema, mis sääl om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas sõit katõ hobõsõga, ilosih rattih, kutsõr ede pääl. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas tek’k toolõ ka surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kunigas tule uma sõaväega takah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kunigas tulõ tarrõ, löüd kulla lavva alt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kunigas tulõ tarrõ, võtt kulla läve alt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kunigas uut, uut, õi tulõ tagasi, mõtõl' jäl, mis no saa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas võt't viil kats salka sõaväke üteh ja tul'1 kaema õi olõ sõaväke kohki. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kunigas võtnu väega lahkehe vasta, pannu sohva pääle istma, lasknu sõõgi lavva pääle tuvva, istnu esi kõrvale ja provva tütrega istnuva vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kuniga tütar’ ol’l ka ris’tiinemine, a kunigas tuud es tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
13.30-14.00 - Kunigriigi rahvalõ seletedäs ja näüdätäs seto kombit. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Kunigriigi sõnolinõ teretäs lauluga’ rahvast. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
12.00.-12.30 - Kunigriigi sõnolisõ iistütlemisõl laulõtas kalmu kaldunu’ lauluimmile: http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Ku niida 44 ütlet, sõs võetase kõik hobesi käest ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ku nii edesi lätt, jääs maailm näläkriisi. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ku nii juhtus, käänd nuur inemine uma keelemõistmisõ kõnõlõmisõs ja aastidõgaq muutus timä kiil kõrrast kimmämbäs. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku nii pitstäjäl jo’ mito mängjät käeh om, vai ka õnnõ üts, ja ku siis mõni käkjä inne timma ar lööse, „varastas“, siis piät pitstäjä tuu varastaja ja kõik tõõsõ’ mängjä’, kiä inne varastajat käeh olliva’, vahtsõlt laskma, sis kübärät silme pääle pandõh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Ku nii võtta om sjoo legend vai peris juhtum, kiä täpsele tiid, kah ummajago Hesselik. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ku nimi- vai tegosyna tõõnõ vai kolmas põhimuud om sama, miä edimäne põhimuud vai tuu muutumadu jago, sys om timä kotusõ pääl ynnõ sidekriips: abi , -, api ; loeq: abi , abi, api 26 ; süäüü: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku nimä heränese üles, niq kaesõ nemä, et määnes tuu tuba om kaq ja määntse näil asõmõ ommaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku nimä kivi mano naksi saama, naksi näil ieh ja takah hirmutusõ käümä, nimä naksi kõik pelgämä ja panni pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ku nimäq olliva neläst jupist cyyrigult kuuh (kammits) ni üc langakynõ jäie üle – üc suur mutting (“kammits” ) om tii pääl iih. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Ku nimäq sääl palodiq, jummal’ jätääs trah’vmadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuning András II and' vällä Diploma Andreanumi (Transilvaania S'akslaisi Kuldsõ Harta), miä and' Transilvaania s'akslaisilõ privileegiq ja midä peetäs maailma edimädses autonoomia -säädüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuning Béla IV lask' polovetsiq ja jaasiq (osseedi suku rahvas), kiä pagõsiq mongollõ , umalõ rahvast tühäs jäänüle maalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuning Kustaa Vaasa asot' Helsingi Vantaa jõõ viirde Forsby vai Koskela keskao külä kotusõ pääle 12. piimäkuu 1550. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Kuning László I lajend' riigi piire Transilvaanian ja vallut' 1091. a. Horvaatia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuning Mátyás kuuli nii, et täl es olõq säädüsliidsi poigõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuninga ette saa, võtt peo päält arq, teder lindas umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga hands´a-ajaja: http://www.hot.ee/setokuningriik/5kuningriik.htm
Kuninga hobõsõ sõitsõq arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga leeväküdsäjä: http://www.hot.ee/setokuningriik/4kuningriik.htm
Kuningal ei midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga liin kыigildõ kummõ kotus ja tarkusõ taarastit siih pal´l´o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kuningal jalq nõupidämine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal joq hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal kuuli naane ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal läts halõhõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal muud kui arq puvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal ol'l last üles kuulutaq, et tuulõgaq vei kuningatütre arq, et kiä otsisiq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll hüvä miil, et noq ma olõ timäst vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll jo väegä paha miil, et jalq tull ar tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll nuur poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll sinnä saata tett sallas üles ja sinnä käve kuningapoig aida vahtmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll vanast kolm tütärt ja oll neläs poig, ni ku sõs naas kuningas esi ärr kuolma, sõs ütel edimätsele tütrele, et ku läät liina minemä,sõs kiä innõ putus vasta, toolõ mine ärr, ni ütel tõsõle tütrele ka niisama ni kolmandalõ kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningal oll üts poig ja kolm tütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal oll üts tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal ol’l uibiuaiah väikene tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal ol’l üts poig kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal om ynnõ õga uma alamba jaos säidse kopkat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal poigõ es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal sai hüä miel, et timä all sääne mies um, ni käsk ka ruttu riihte uma viiskümmend kuormat rükki üles otta ni ärr kuivada, ni sõs saat ul`l`i vele rehe mano ni käsk, et olgu sul õnnõ hummogus seo riih pest ni puhastõt, muido viijäs sinno lülli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningal sai hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal sai jalq väega hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal suur häbü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal suur murõh, kas ma no piä andma uma tütre popsi pujalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal vaesõlõ kahjo andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningal vaija lubatut pite tetä, a tütär pusklõs vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningalõ puhtit valmistama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningalõ vaija tiidä, kas om õige. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningalõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
30 Kuninga meistridi vällähõikaminõ 18. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Kuninga naane jäi väegaq pahatsõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga naane ol’l papi sugust võõdõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga naane ütel’, et hummõl’ sood aigu saa Iljäle kaq nii tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga naasel kasvi pojakõnõ hää suurõs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninganna Elizabeth I aigu oll' kehvembit ja parõmbit põhikuulõ ( Grammar school ), a ütine oppõkava oll' üle Inglüsmaa säädüsega paika pant nink kuul pidi andma põh'aligu koolitusõ ladina keele grammatikan ja antiigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Kuninganna Victoria (1819–1901) oll' Suurbritannia ja Iirimaa Ütiskuningriigi kuninganna 20. piimäkuu pääväst 1837 ja Briti India edimäne keisrinna 1. lehekuu pääväst 1876 uma elo lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuninganna_Victoria
Kuninga ollõtegijä: http://www.hot.ee/setokuningriik/3kuningriik.htm
Kuninga pillimiis: http://www.hot.ee/setokuningriik/3kuningriik.htm
Kuningapoig an’d’ käsu, et piät tuu kaq arq tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig es kae taadõgi, niq pässi tuu liivaga arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig jalq kaes, olõi säänest viil nännüqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig kaes üles, kaes, mis üts inemine sääl üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig kaq istõ tõlla sisse, et noq läkiq kodo, noq nakkamiq pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig korjas naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig kullõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig kullõs, “Vaija noq minnäq kodo kaema, mul külq sääne naane ol’l.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig kut’s’ tütrikkõ ker’kohe, et kuningapoig nakkas hindäle naist korjama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig käve aida vah’tmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig las’k, nynagiq alla, et määne noq saa naane mullõ, et siih ei olõq midägiq hääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig lei vanahalvalõ, vanahalv sattõ ristkabloniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig lei vanahalva põlviniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig lei vanahalva ristkabloniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig lei vanahalva ristkabloniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts esiq kavvõmbahe arq, ai tä nuuq rõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts kodo, tõi rõivaq tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts majja, koh näq üüd olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig läts tarõ ala ja mulgust nakas’ kaema, ku tuu tiindri syss nakas’ keldri all keldri lävve murdma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig lätt mano, et vaest saqkiq jõvvat arq üldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig mõtel perrä ja kõnel poisile asja ärä ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningapoig mõtõl hulga aigo ja plaanit. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningapoig naas timäga juttu ajama, et kos su käe omma jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig nägi, et muu abinõu inämb ei avita ja võtt viimätse abinõu - viitsilga - ja visas tuu maaha. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningapoig nägi, et vanast nõiast nüüd küll muidu inämb ei päse, kui visas targa antu liivaterä maaha. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningapoig oll nigu prosta, tuu tiiä-äs midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig pan’d’ kirä otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig sai arvu, et ta omgi mu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig sattõ 81 säläst maaha. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kuningapoig sõit tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig süläs’ maaha, et maq inämb kodo ei tulõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tap'p kolmõ pääga halva kaq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tap'p tuu vanahalva kaq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tul'l vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tull kodo Nõid-Leenaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tulõ hommogult üles, kaes, mis ta noq om imeh taaha säet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tulõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tuud es usuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig tõi kats karbitäüt pähkmit tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig vei oma naase ka kõ pujaga omma majja ja naksi jalq hüvvä ello elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig vihasi arq, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig väits kätte ja läts liiva perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig võtse korvist oma linnu vällä - serände samane ani, vanamehe juussetutt pään. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningapoig võtt saapa ja läts lossi pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningapoig võtt targa anto asja, pand ilosahe paika ja läts Venne nõida otsma. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningapoig võt’t minnu naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig õks käs’k’ timmä sinnäq suurõmbide mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig ütel', et ma lüü inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig ütel', et taplõma nakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoig ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojal ol’l aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojal ol’l joq perämäne pühäpäiv kor’adaq naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojal tull minnä syjaga üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojal tull vällä minnä sõtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojal vaja naist võtta, a timä võtai kostki, kostki võtai naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapojalõ jõudu pääle, halval jõudu maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningapoja maahavisatost viitsilgast tekkünü järv jäi pakkõjite sälätaadõ kõgõ nõia ja kikkaga ja kuningapoig vei kuningatütre õnnõlikult uma leinäjä esä mano tagase, kes neid ütlemätä suurõ rõõmuga vasta võtt. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningapoja õnnõs es olõ vanna nõida hinnäst kotoh, ta oll luvvahänna säläh tõsõ nõia poolõ pito lännü. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningas Meremäe otsah ol’l tõotnuq, et Petserihe saa ja Kornila tapa maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas aga jäi pümmes; hopõn sattõ neläjalalt maha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas and syss soldatile prii korteri, prii toit, prii sõit kodo vai kohe jaq rahha kaq ol’l määrät kooniq surmaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas annasi kül arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas an’d’ jalq poisilõ pal’lo kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas an’d’ käsü, et kyik mis siih koolõs, piät tuuma minolõ kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas an’d’ poisilõ hulga rahha ja syss vei kuningas sõrmusõ sinnä pruudi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas an’d’ tälle hõpõloodi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas an’d’ õgalõ ütele kolmsada marka ja läts syss ja uma esä värähti iih, puhmakõsõ all aie nuuq sandirõiva sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas arq kaq oll saisnuq, olõ-õs hellügiq tennüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ei olõ usknu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningas ei või midägiq üldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas es annaq peri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas es kuulõ tuud, läts arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas es salliq tuud, et jätkeq uma usk maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas es tahaq võttaq tuu juttu uskvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas es usu, et kost tälle piät saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas hulga rahha massnuq vällä, a tütärd ei olõq kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jalq hädäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jalq kaes: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jo näkk, et mis siih om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas joq mõõgaga võt't tougas' mütsü pääst maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jo väegä hiitü ar, et ei olõ surma saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas julgu-us minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jäi kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas jäi pümmest. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas jät’t kohtu tõõsõ voori pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kae, mu kitsõq sööva kyik su kapsta pääq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kaes, Vasso poja syjavägi joq sääl ja muudku pess ynnõ timä omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kaes, kes ta sääne piäsi olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kaes, tulõ pääle serbä pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kai arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kai, et väega ilosaq ja läts tütrikka mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kaiõ ja an’d’ teedä, et mino vangiline om koolnu ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kaq sõgõsi arq tuu üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas karas tarre, löüs kulla läve alt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kuningas kasvat’ nimä üles kõõq kolm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kinke kats laivatäüt kraami, kats vastast laiva ja hobõsõkoorma rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kinke terve poolka saalovanja toolõ, et hüä vastusõ an’d’ ja las’k’ kolmõs pääväs kodo praasnikku pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kirot' poolõ riiki kaq arq timäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kirot’ vasta, et võtaq annus ara ja piäq umma õigust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kir’ot üte kir’äkese ja saat timä tuu kir’äkesega minemä, et min sa pää-vanahalva poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kullõl ka sis as`ä perrä ja ku sai kuulda, et ol`l` ka pal`l`o sändsit ilma süöjit, sis mõtõl kah, et nuo süüvä kuningriigi ärr’ vaesõs, sis an`d` ka käsu vällä, et olgu nuo vanakõsõ kõik ärr’ häötet, sis saat` soldani ka maad pitteh käümä, et koh vana inemise lövvät, sis tapkõ maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningas ku süläs’, kõ pan’d’ taskohe, s’äksä plaani. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kuts maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kutsuq siiäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas kuz’ ka ul`l`i vele ette, käsk kerikut tegema naada, kellä ka sisse murõhta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningas käs'k ümbre ker'kite haust aida tetä', a vägimiis tegi valli. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas käs’k hiitä mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas käs’k’ pallõlda umma Jumalat inne papõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas käve 6 aida kaema 7 , et kes siih om jo ubinit narinu 8 pal'lo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kuningas käve aida kaema, et kes siih om jo ubinit narinu pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas küsse, et tiiäi, koh timäl ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas küsse, kas ar saiq märki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas küsse poja käest perrä ja tuu ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningas küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas küsüs jalq, kuis om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas las'k' sisse, kaes, tuu omgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lask küttä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lei kolq kõrd roosaga, et vast sysski nakkas ütlemä midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lubasi, et kes mu tütre terves tege, toolõ anna poolõ kuningriiki ja tütre naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lupa poolõ riiki ja tütre naasest toolõ, kes kur'a vaimu arq aja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lähät’ kir'ä, et tul kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas läts aida ja kai, et kes om ubinit söönü, om hauganu ar poolõ ubinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas läts salamahtu kaema, et mis tä tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas läts vihalõ ja pan’d’ timä vangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lätt hommogu pinki pühendämä, a vapanaasele näüdäs üüse unõh, et mine, istu pingi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lätt, niq näge arqki alt paja, et vanainemine pingi pääl istus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas lätt tarre, löüd kulla läve alt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kuningas lõigas lahki, ol’l kivi seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas mõtel tükk aiga ja es levvä 6 midägi, mes täl tiidmädä oles ollu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kuningas mõtlõs, et vällä om timmä hirmasa viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas mõtõl’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas naas’ pelgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nakas' läbi oiduma, uppu arqki jõkkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nakas’ märkmä, et vast timä saa kaq kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nakas’ tütärt andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nakkas jo pulmõ säädmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nii pahanu, ku ei taha kodogi tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas nägi toda, vihasi väega ärä ja lask poisi vangi panna. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningas näüdäs tälle tuu hoonõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas näüdäs’ tälle vigurit, minga riike võita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ol'l ülnü vahimehele, et post olguq terräv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas oll poissmiis ja kuningas küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ol´l puul' püha: maailm pallõl' timä iist jumalat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas om jo kats kuud kirstuh olnu ja haisas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas opas’ joq kõõlõ syjalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas otsma, et kes minno nii om arq pästnü, tuu ka pulmalauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pahase ar', õt sääne val'l ol'l tett, võt't mõõga ja lei vägimehel pää otsast maalõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas pahasi ja pan’d’ timä märä hanna otsa ja las’k’ maailma pite purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pand jo tähele, et kes soo käü siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pand seda kül immes ja lask oma tütre henda ette kutsu ja küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningas pand sääntse kari tälle pääle, et sa piät tuuma mullõ kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d ussõ takast kinni, a timäkene läts arq kirstu var’o sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d’, et ma inämb jaht’ma ei nakka, kyigildõ om joq arq proovit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d’ hobõsõ tälle ette ja saat’ väüpoisi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d’ jalq ullilõ velele sääntse kari pääle, et olõsi kannõl siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d’ timä kõrraga ülembäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pan’d’ tütre klaasitsõ mäe otsa, et kes jõud mano sõita, toolõ lupa uma tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas peläs', et vast kui lövvüs surm tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas pidas poissi kaits aastat nigu omma poiga endä man. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningas pidi uma tütre joq viimä vahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas saat’ umaq vägimeheq kaema, et kes ommaq sinnä tulnuq Ogahvon Beelyi-Palahvon ol’l üte vägimehe vahtma jätnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas saije selle päle ülivihatses ja käsk sel mehel ärä minnä, ja ähvärd veel päälegi teda trahvi laske, kui ta veel julges nisugutse jutuga kuninga ette tulla! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningas sai uma nägemise tagase. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kuningas seletäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas sääd tõlla valmis ja timä jaos kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas sõit’ müüdä ja kai, et kuis ta pois’kõnõ nii vikur om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas taha-as õks andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tahtsõ käest arq võtta, et mis väega illos ja väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tahtsõ pujalõ naist võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas taht turakut kõrva visata, a tütär ütles, et mis jutt ta piät olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas taht õks minnä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tah’t’, et tekkeq tyna, a Pühä Maarja tah’t’ müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tiis nüid küll, mes tä oma lubamisega olle tennu, läits kurva meelega kodu ja es näitä ennast kellekile. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kuningas tul`l`ka ummi ülembitega üteh, ku näk`k`, määne uhkõ kerik ol`l` tett, määne ilmaimeh kell viel üles pant, sai täl väega hüä miel, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningas tulõ hommogu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tulõ tarrõ, lihaliud pää pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Kuningas tulõ tarrõ, löüd kulla läve alt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=819
Kuningas tuud tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas tuu plaani perrä pand syja ümbretsyyri ja kut's' suurõmbaq kokko, kes olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas um andnu toolõ mehele umast kuningriikist kolmas osa ja sis kuninga kraam kõik timäle ka niisama ku muilgi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningas uut’, uut’ umma vägimiist tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas vihasi jalq arq, kokut’ mõõgagaq siiäpoolõ, sinnäpoolõ, ei kedägi koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas vihasi väega ar, et ka määntse minijä ta mullõ no võtsõ, ku nakkas sääntsit latsi tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas vihastu ärä ja kärät: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningas võitu kuigi es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas võt't' vanõmba sysarõ hindäle naasest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas võt't ruubli rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas võtt temä arq hindä hoolõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas võtt tuu tütriku hindäle naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas võt’t, ütles Vassolõ, et kolmõ päävä peräst peät poja mullõ andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ynnõ kuuld, et mis pito tah õga üüse peetäs, süvväs, pur'otodas, laulõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga sõda kyik sõit’ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga sõiraküdsäjä: http://www.hot.ee/setokuningriik/3kuningriik.htm
Kuninga sõnolinõ: http://www.hot.ee/setokuningriik/4kuningriik.htm
Kuningas üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel, et min tuu sysar siiä, ma võta timä naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel, et moh, ku sa kõgõ’ tüö’ ärr’ tei’, miä lubasi’, sis piät nimä ka uma jutu perrä tegemä, muudgu lask ka suurõ tulõ palama panda, sis kuz’ kuzäri ja tarrõpoisi sinnä, ütel, et olgu nu mul tal`l` kusõga ärr’ kistutõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningas ütel, et võta viil ütskõrd vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel hummogu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel, ma muido ei või siih olla, mi olõ ku vyyraq siih, ma piä andma su vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel tälle nii, et tul mullõ naasest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütel’ rahvalõ, soo om muq veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütles, et meil om sääne säädus, nigu inne pulmõ sannah käüdäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütles hummogu tarõtütrikulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütles toolõ naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningas ütliq naasegaq, et päiv lätt joq jumalihe minemä, laskõ Iljä hõikas kaq umma Jumalat, olgõq tiq noq vaiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kuninga tark tüttär naksi essä pallõma, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningat es olõ kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütar and viina ja nakkas umma miist vällä tunnistama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütar jääs saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütar kut's' timmä hindä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütar laskse salamahtu vangi vällä ja see läits kuningapoja perrä tõiste kuninga liina minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningatütar tulli vällä, vastse 30 saapa jalan; kuningapoig pand oma kõrvale: üits kui üits. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningatütar tõmmas vanamehe pääst üte näputävve juussit, poiss tõmmas ka käpatävve ja läits sis, püidse niisamasugutse ani kinni nigu kuningatütrel olli, keitse 34 vanamehe juussetutu pähä ja viis kuningapoja kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningatütrele kõrvalõ ja ker’ku poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütrele mano es lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütrel ol'l vanaesä kullatsõ habõnaga olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütre meelütämine Miis oll mõtsa ar essünnü ja oll käünü mõtsa piteh ja um kuuldnu, kui rõivit um mõstu, tõlva [tõlvad, kurikad] ütstõõsõ ala pandnu [üksteise järel löönud] nigu pauknu õnnõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuningatütre pojakõnõ juusk vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuningatütre pästmine om küll rassõ, kui julgõ miis olõd, sis saat ka hakkama." http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningatütreq kanniq süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütre vargusõst sai kuulda ka tõõsõ kuninga poig, tuu võtse nõus kuningatütärd pästma minnä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Kuningatütär aja timmä üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär an'd' tälle kaq, et soo muq pää pästjäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär an’d’ sõrmõst kuldsõrmusõ poisilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär elli viistõist aastakka vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär hil'lokõistõ pobisõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär ikk ja pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär kaes: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär ka kaes, määne tuu sõitja piät olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär korgõst pajast kaes, noq om ots. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär kutsõ timmä väegaq hindä poolõ, a tä jalq ütel', et maq tõistvoori lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär las'k' põlvildõ, lugi palvõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär laulatõti Vasso pojaga paari. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär naas' suud mõskma, täl kaab pääh, pand sõrmusõ karmanni niq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär om rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga tütär opas`: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuningatütär taht kaq timä mano minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär tulõ noq mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuningatütär ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuninga veinimeistri: http://www.hot.ee/setokuningriik/3kuningriik.htm
"Kuningidõ eepos") kirotaminõ Firdausi (935-1020) puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kuningil üks ommaq püssä üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuning imehteli väega markiid ja timä lossi ja and' uma tütre tälle naasõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Kuning lask' noorõlõmehele uhkõq rõivaq andaq, kuts' tä umma tõlda ja pand' uma tütre kõrvalõ istma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Kuninglik harta "Scientiae thesaurus mirabilis" , miä kuulut' vällä ülikooli luumisõ, om perit tuu aastaga 1. urbõkuu pääväst, kuigi tuud ülikooli oll' proomit luvvaq joba 1288. aastagast saaniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Kuningpoig võtse kleidi, läits lossi pääle ja pandse kuningatütre kleidiga kõrvu: üits mes üits. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuningriigi, Kuningriigi kuulsusõst. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Kuningriigipäävä hummogu pandas põllõ’ vällä kõigilõ kaemisõst ja hindamisõst ja päävä lõpuh hõigatas vällä ka’ rahvalõ kõgõ inäp meeleperätse põllõ umblõja nimi. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kuningriigipäävä kinkiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Kuningriigi pääväl tõmbas ülebsootska (katõst) vällä kuulutõt teemast üte ja kõik sõnolitsõ’ laulva’ tuu teema pääl. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kuningriiki Ungarist sõski inämb es saaq ja Horthy valits' kooni 16. rehekuu pääväni 1944. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kuningriik om monarhistlik riik , midä juht kuning vai kuninganna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuningriik
Kuni valitsus es kestäq sõski kuigi kavva, huulmalda tuust, et Tšekoslovakkia armee vasta olti timä aol edokaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kunnakoori' lauli' pidol ütiskuurõ jaon laulõ üte helü pääle. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Kunnakoori kirjapandmisõ leht . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Kunnarõiva omma keldrih tõrdu all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
12 Kunnasõ Leo: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kunnasõ Leo (Leo Kunnas, sündünüq 14. märtekuu pääväl 1967 Võromaal Kliima külän ) om eesti kiränik ja sõaväeläne reservin (kolonelleitnänt). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Kunn läts täl takah kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku no Lulu mängmä tull´, sys oll´ yks timä tuu. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ku noilõ panõt spetsjõusöödä pääle, sis nuu munõsõ külh. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Ku no mitu aigu vihma es olõq tulnuq, sys ai tuu mänguplats´ hirmsahe tolmu üles. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ku noorik võõdõt’i, syss piät kõõ in’ne Pekolõ sukaq andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku noorõlõ inemisele andas raami ette, või juhtu, et tä säält välläpoolõ inämb ei kaeki. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Ku noorõ tahtva vannu käest oppi, jääse kiil ja kombõ alalõ, a ku taha-i, sis võiva nuu häödä küländ kipõstõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Ku no pidämä jääs, sõs olõ-i viil hätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku noq mõtsah õdagu hõikat, syss kõ om joro vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku noq peris tuul pääväl, syss kiä midä tiiqki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku no rüükmine nii kõvas läts´, et huulits järvest ujani tuud täüs oll´, sys tetti kuul´meistri akõn´ vallalõ ja hõigati: http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ku no tuu edimäne viskaja popkalõ külge es saaq, sys visas´ tõõnõ, ja nii edesi, kooniq kyik umaq nuiaq ärq pilnu olliq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ku no viil ilosit ja lämmit ilmo pidä, sis lätt tuu muidoki kipõlt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kunsti ala kuulusõq muuhulgan kujotaja kunst , tarbõkunst , ehitüskunst , muusiga , ilokirändüs , tandsukunst ja näütekunst ( tiatri ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunst
Kunstigaleriih ,, Hal’as Kunn” om kaiaq seto sjooilmaaigsõ kunsti näitusõq, ni huuaigsõ välläpanõki põlisrahvidõ kunstõst. http://setokunst.ee/
Kunstilidsõlt säeti pidolaulõ vaihõlõ Võhandu pühä jõgi ja tuuperäst oll´ laulõ hulgan ka palvit ja pallõmiisi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Kunst loeti munalõ pääle ja panti sinnä, kos kahjo taheti tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kunstmõistus om sääne suund tiidüsen ja teknoloogian , minka tahetas joudaq inemise mõistusõ muudu süstemi luumisõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Kunstmõistusõ häädüst edendedäs umbõs kümnen tsihin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Kunstniku, arhitekti ja kultuuriteoreetiku tahtva maailma pästä Umwertung aller Werte läbi. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Kunst om, kuis talvist palki suvõ lõpuni hoita. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Kunst om tuu, ku inemine loomingulidsõlt tege midägi, miä mõotas miili vai tundit, vai luu kunstilidsõ kujondi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunst
Kunst´kirändüsligõmbist juttõst om “Üts päiv ja üü Aruküla Antsu elust” ilmunu 1992 a tähtraamadun, neli tükkü helükasetil “Pini hind”. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Kun säitse päiva tuust aost müüdä olnuva, kun vanamiis, ta vana Pühä Jüri tälle süvva annu, sõs tulnu söögiiso tagasi, söönu niisama ku inne Püha Jüri süütmistki. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku nuidõ käest päset arq, poig sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku nuu, kinkalõ om antu voli mõtsaasju otsusta, sutnu mõtsa tükkeviisi lakõs ragomisõ asõmõl määndsegi targõmba ja alalõhoitlikumba majandamisviisi vällä märki, olnu tuu Eestimaa jaos riigimehelik tego. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ku nuuq pääväq omma, syss õks peät arq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku nuuri jaos om võro vai seto keelen kõnõlõminõ selgele rassõmb ku eesti keelen kõnõlõminõ, sõs om jo loomulik, et kõnõldas tuun keelen, mändsen jutt laapsambalõ juusk. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Ku nuu vällä laskõ, sis… http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Kun voori päält kodo lännü seletännü naane, et künnihärg kaara süümä lännü ja sõs soe tõsõ är söönüvä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku näet artiklin vika, a tuud ärq paranda-i, sis vastutat ka saq esiq tuu via iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Ku näet, et su maa pääl vahtsit hoonit pandas, vai künnetäs, saa haigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku näet tulõkahjo, syss tohei panda kätt suu pääle, muido saa nägo kyik tulõpatu tähega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku näide arvu ei piirä, sõs ei anna niitmise edesitõukaminõ määnestki tulõmust,» ütel’ ka Endel, kiä om esi jahimiis. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Ku näide sekkä saat, syss õkva arq pit’süt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku näkk, et tabahajaq tulliq, syss tõmmas’ hobõsõl taosõq maaha, karas’ sälgä ja pan’d’ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku näq heitväq puhkama, ma nä arq pitsidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku näq kolq veljä naksiq, Vinne riigih es olõ määnestki korda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku nä tallo tulõva, sõs tulõ õks tüüd kah tetä,» märk Hollo. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Ku nä tulõva hobosit juutma, ma kisu näq vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku nä umavaihõl juttu aiva, sis ütli päältkaeja: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ku näütüses Antsla valla Säre külä om üts lamavoi moodustis, kon periselt olõki ei vähämbide külli nimmi, a omma talurühmi nime, sõs võissigi jo tuu Säre külänime putmalda jättä, a määrädä aadrõssisüstemi jaos är, kon om Hangunukk, kon Raguli kolk ja nii edesi. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ku näütüses liinamiis lätt mõtsa elämä ja nakas jahti pidämä, sis tä muutus veedäs. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ku näütüses prõlla om timä kibõhus 5 m/s, sõs üte sekondi peräst om timä kibõhus 8 m/s, katõ sekondi peräst 11 m/s, komõ sekondi peräst 14 m/s jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
Ku nõna ärq palot', sõs oll' viil toorõs ja last'e ah'oh ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku nõstat tuu võlsspite üles, sõs ei jää supp sisse! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ku nüssegi suurõn laudan lehmi vai süüt’ tsiku, lugi tä ka raamatid, käve tiatrin ja kinun, avit’ latsõl tõnõkõrd koolitüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Ku nüssät, saa pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku nüüd saa-õiq rükä viiäq pakso korviga kohege ja tuudke viil veske man kroovitas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku nüüd tandõmit Rohumaa ja Saaremets lähembält kaia, sõs Ingmar-Saaremäe lask veidükese vabamalt lavva piten ringi kui Felix-Rohumaa. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ku nüüt kae Kersna pingisaadõt, sis tulõ tuu armsa pildikene miilde… http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ku ohtjaq pääle altlõikamist pääq longu laskiq, a nisu kohrutõt mullan kasuma püürdse, tull` peremehel plaan` timahavva tõuvili hoobis virksõlõ külvä, et saanuq parembide alt lõigata, vahelt äestäq ja väetüst panda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku oinast, syss maq sarvigaq nõksahuda, ku täkust, syss maq jalq jalagaq kaabahuda, ku kottalõ saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ol'l hiitnü hinnäst hobõsõ pääle, jalq hopõn persülde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku oll' kedägi, kes kuuld', lasti kana sisse. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ku ollgi veidü maad, kar’amaa oll ütine, timä sai kaq umaq eläjä arq hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku olli 10–11 aastakka vana, sis es näütä ütski märk, et must võissi pillimiis saia. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Ku oll kac katõst langast tsyyrikõist (kammitsat) ni üc lang jäie üle – kats vähämbät hätä om tii päl iih. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Ku oll myni asi küläga õiõnda, syss märksämbäq meheq peiväq nõu ja anni külavanõmbalõ käsu küllä kokko aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku oll uma sündüja, mõistlik rahvas küläh, syss olõ-õs hätägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku oll väiga külm, sis aeti ruttu rõiva säläst ja minti vette, panti vett peijoga pääle kõiki ja aeti ruttu rõiva sälgä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Ku oll’ matin Tal’nan teletorni all, sõs tuud näütäs joba õkva. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ku oll’ tuu tsirgugripp, sis loimi kokko, ku pall’o om egälütel kanno, partsõ, hannõ, kalkunit. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ku olnu eräle küsümüs, sis olõs naid kirjapandjit vast hulga inämb olnu, selle et Rõugõn om võro keele mõistminõ väega hää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku olnu tüüd, tahtnu noorõ siiä jäiä vai tagasi tulla, ku omma är käünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku olnu uuta, et süküs tulõ varahanõ, olõssi repän poigõga rutanu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ku olt andnuq, syss om hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku olt kats` aastat toetust saanuq, piät viil kolm aastat ilma kunstväetise ja mürgildä majandama, sys tiiq, mis esiq tahat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku olt susi suulõ, sis olõ ka kahr tüüle. http://www.setomaa.ee/
Ku olt sussi summah, sis laula' soe laulu. http://www.setomaa.ee/
Ku ol´l kõvemb otsa puul, sis sai iks tõne kannatada, nika ku pidi alla vandma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku olõi aotähte, syss tähendäs kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku olõi rõivast hiidet, syss piät tuu kotusõ õga päiv puhta viikesega üle huhtma, määntse närtsukõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku olõi, syss saai timmä kuigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku olõs ma kaq sääl, koh kuninga pruudi rätti koetas!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku olõt inne raamatit tennü, sis ei olõ tuu esihindäst rassõ tüü,» seletäs Vaido mano. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Ku olõt miiq muudu inemine, sis olõt pia sõltuvusõn lehekülest Viimädseq muutmisõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Ku olõt uma jutu ärq kirotanuq, sis vaodaq tuu pästmises nuppi "Pästäq" ( Save ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Ku olõt õks väega väsünü ja pää haltas, sis tii hindäle lämmä tii ja tõnõkõrd sortsa sinnä kangõmbat kraami sisse ja püvvä paar tunni maada. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ku olõ väreti kinni pandnu (et lamba ussaida es tulnu!), tulõ, ei tiiäki, mille, pää sisse üts vana rahvalaulusalm. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Ku olõ-õi kraami, sis saa-ai tark ka taari tetä. http://www.setomaa.ee/
Ku olõ-õs taloh poiskõst kedä, syss käveq suurõq inemiseq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ol’l naas’emiis’ kah ja lat’si ol’’s, syss olõõs ruugat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ol’l näil kün’dlejalakõnõ üt’eh; olõõs, võet’i jalq piimäliud, tsusat’i sin’näq sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ol’l tal’sipühi üüse Krystus sün’dünüq, syss ol’l imäl pant nii, et katõ nädäli peräst vii timä ris’tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku oma’ lumõhangõ, saa hää viläaasta. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Ku omgi, sis tege joba muid asjo. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku om hulk talvi ja sügüsit, sis nuu peegeldäse mõnikõrd ütstõist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku om hää nilbõ pind, sõs ei nakka kipõn külge. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku om hää sulanõ, sis ku' aestaga ar' tiin, jääs peremehe kasust paar tsuugõ, a' ku om halv, ni' jää-äi tuudki. http://www.setomaa.ee/
«Ku om iks esi kor’atu, om hoobis tõnõ maik ja mõju,» arvas tä. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ku om juttu kultuurist, tarvitõdas nii nimme Iraan ku Pärsiä , poliitilidsõn kontekstin tarvitõdas täämbädsel pääväl õnnõ nimme Iraan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ku om kimmäs tsiht ja hää lõvva, sis saa ka väikuhe valda rahha tuvva ja tüükotussit luvva, tiid Orava vallavanõmb Plakso Ülo (41). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku om küsümiisi puiõ kotsilõ, sis kiruta Umalõ Lehele ja proovimi löüdä vastussit. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Ku om küsümüisi säädüisi kotsilõ, sis küstäs kah mu käest nõvvu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ku ommaq päält poolõ üü, tulõvaq kodo, toovaq pallo kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ku ommaq, syss meesterahva kuts papp tagapoolõ, ku naistõrahvas, syss rahvas taganõs veid’kest arq, jaq syss hillä tunistat papilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku om puhas latsõkõnõ, vai muido puhas hing, syss tuu pan’d’ timä jalq tõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku om sändsit inemiisi, kes võro vaimu ja jõu mõistva latsi seest üles löüdä ja vällä tuvva, olnu tuu väega hää, ja latsõ omma egäl juhul võitja.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku om vaia tõlkiq õnnõ paarilõ inemisele, sünnüs pruukiq sossintõlkmist. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Ku om vaja öelda, sõs mi ütle lihtsält är`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
«Ku opatas, las opp!» arvas’ häste ka tõsõ klassi latsõ imä Noolõ Riina. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Ku opja olliva valgõ savikausi pääle vaabaga kirä tennü, pand’ meistri nuu gaasiahjo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ku opmisõga lätt kavvõmb, piät üliopilanõ uma opmisõ kinniq masma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
«Ku ostminõ tulõ, sis lätt mõlõmbal iks kolmandik pensionist õkva är,» ütel’ Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku otsa saanu, sõs ütelnü Rebäne: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ku otsast naksi luu minemä, es saa inämb pidämä! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ku otsast är palli, tougati tuud jako edesi ahjo. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku otsussõ ei tulõ riigi puult, sis mu meelest om väega tähtsä umavaihõlinõ kuuhtüü, et kuuhtüü mano jõutas, mitte õnnõ ei kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ku oudakeiah saai kikkalõ, syss sorokasvetah ka saai kinkõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku paar prõksu kuulda oll', sis oll' teedä, õt paar kirpu otsa sai. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku pal'lo nä' neid no saiõ', tuud no tiiä ei' kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku pal`jodele inemistele tüüd annatõ? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ku pall'o višnuistiq pidäväq tedä Višnu avataaras, sõs krišnaismin om tä pääjummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kri%C5%A1na
Ku palljo sis mõskimist oll. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ku pallo Võromaa su hingen viil om? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
“Ku pallo kibonit, nii pallo väke!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pallo ma olõ joq ilmah elänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pall`osit pudulojussit sõrataud teil ähvärdäs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Ku pallo soo kikas tulõ ello, nii pallo soo Krystos tulõ ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pall`o um sys kõtu ümbremõõt? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Ku pallõt Jumalat kõvastõ, syss lats või saiaq eläväst hingest kaq, nii kui tä inne om elänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pall’o Anne mustigakorjamisõga tiinnü om, tuud ei olõ tä kokko rehkendänüki: kõik kulus poodin söögi ja muu tarviligu kraami pääle är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ku pall’o lätt aigu, et üts palkhoonõ valmis saia? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ku pall’o maavanõmbal täämbädsel pääväl võimu om? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ku pall’o üts sann-suvila masma lätt, om rassõ küsümüs. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ku pal’lo aigu lät’s, jal kattõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku pal’lo kibõnit, nii pal’lo väke!”, hatakõnõ hauk, oinakõnõ sarviga pess, arqki võtt vasta jalq tuu väe kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pal’lo küsüs, anna, ar kaubõlgu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kupal’lo taht’jit saa, pal’los taht’jit jakkaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kupal’lo tuud aigu ol’l, lät’s üt’evoori timä naan’e kah an’dit viimä kerigu mano, et sandõlõ jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pan'd' ussõst käeq paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pandas uss kinni, mine kirstu var’o sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pandas õdagu uss kinni, pakõ arq aho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku panti uss kinni, karas’ arq luiõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku panõt sõna katõkõrdsidõ nulksulgõ [[ ]] sisse, sis luut lingi tõõsõ artikli pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Ku pan’ni õdagu vär’git kin’niq, ol’l kyik’ üt’stõõsõ poolõ helü kuuldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku papp arq pöhend, syss puul anti vaesilõ, tõõnõ pool toodi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku parhilladsõ ao inämbüste liinastunu inemise nägevä perämäst tagalat sõski maal/maan, sõs kooli nakkasõ tuun kõrrast inämb är tundma ümbretsõõri olõvat kultuurikeskkunda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kupat’ kuuma viiga, petroliga, nahvtaga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ku paugu panni, nahk jäi maaha, liha läts mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku peremiis olt, syss tulõq sisse kaq esiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku perenainõ ümbre püürdse, sõs nägi, et opõtaja saisõ läve pääl - must kuub sälän. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku peris võõras sääl tsurkma nakkas, sis saa võrukõnõ vihatsõs. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Kuperjanov esiq oll' tuukõrd Sangastõ jaaman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kuperjanovi miheq lätsiq ilma abijouvvulda (ilma suurtüküväe toetusõlda) rünnäkulõ ja vallutiq üüse Paju mõisa ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ku perrel omma latsõ, sis tulõ näide pääle märki. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
· Ku perämäne ahotäüs om nätä är palanu, sõs sekä hüdse läbi, et sinnä es jäänü üttegi puulpalanut jupikõist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku perän nahvta otsasaamist majandus õhku lindas, jääs egäle hollandlasõlõ veidemb ku 0,003 km² maad hindä elonhoitmisõs. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Ku pes’s ärä, ol’l Mikul’ län’nüq küsünüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku piass sadame, om päevätse ettevõtmise kah säälsaman resturaanin. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Ku piidsagaq keerahut, syss välgiq ynnõ juuskvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ku piim hukah um, sis võetas Maarja Kivi, kel elajä vai muu jäle pääl umma, pandas joogivie sisse lahmä ruihtõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku piimä es küünü, sõs tetti rüäjüvvä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Ku piimäproovi võtat vai midägi udara mano läät õngitsõma, sis võit säält tuu nähvi iks väiga häste kätte saia,» seletäs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ku piir Ameeriga Ütisriike ja Kanada vaihhõl paika panti ja suurõmb jago lõunapoolidsõst maast läts' Ameerigalõ, nimitediq Kanadalõ jäänüq maa ümbre Briti Columbias, s'ollõ et tuu jäi Briti kontrolli ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Ku pilli helü tekküs puhkmisõ läbi, sõs kutsutas tuud puhkpillis, ku hellü tegeväq keeleq, sõs om tuu kiilpill, ku helü tekütämises piät midägi lüümä, sõs om tuu lüükpill. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pill
Ku pilliumanik väega mängi taht, a rahha sukugi olõ-i, sõs om hallõ süämega Heino mõnõ pilli ka ilma rahalda kõrda tennü: http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Ku pini jo maka, tulõ susi, vii lamba' kõik üteviisi minemä ja käkk är. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku pini sinno purra taht, sis tä purõ kõgõ är. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ku pinne-kassõ viil egä aasta marutõvõ vasta süstmä pidi, sis käve egä keväjä «piniralli»: http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ku pitsitäjä näge mõnt käkjät, sis hõikas tä timmä nimmepiti vällä ja eis juusk kraatsina pääle ja tänitäs: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Ku piässi nakkama nurmi jupõndama, no sis tulõ hobõsõ vällä tuvva ja naada hobõsõga põldu tegemä! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ku platsi pääl maio kokko panõt, piät iks mitmõkõisi olõma. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ku pliin val’ms, hiidät tä taldrigu pääle ja määrit päält võiuga kokko, sis panõt järgmädse küdsämä – nii saa pliini virnakõnõ. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Kupli võeti ribadõs valla ja panti siin jälq kokko. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2inne.htm
Ku poig mano oll saanu, sõs [isa] ütelnu, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ku poig tõi mõr’sja kodo, syss pan’ti mõr’sja pühäne ka maja kojo kõrvalõ saina pääle, süüdi vajakõsõq saina ja pan’ti sin’näq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku pojakõnõ peräle saat, kynõlaq muq iist kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku popkalõ külge sait ja tuu tsõõrist vällä läts´, sys tull´ kipõstõ nuia perrä juuskõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kuppõ pandas inäm=inämbusi sannah, et veri häste kupu sisse imehüsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku presidendil kõlbas Verskahe „Pekot” kaema sõita, kõlbas eestikiilsel inemisel ka mulgi- vai võrokiilset märgotust lukõ. 13 aastat tagasi, ku võrokiilne Uma Leht ilmuma nakas, kaibsiva inemise, et kõnõlda om tuud kiilt hää, a lukõ tuud joht saa õi. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Ku proovodile (hinge mälestama) läät, syss panõ verrev luits puuhu, syss ei saa lats kõllanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ku pruut lätt lavva taadõ, ku nakkas aivastama, siis panõ ma tallõ unõkoti pääha, ku kiägi ei ütle Jummala sõnna, siis koolõs pruut är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ku pruuvõ aigu oll viil säände tunnõ, et vahemuusika jääs lühkeses ja ei jõvva uma kotussõ pääle, sõs pääproovin sujusi joba kõik ja järjest parõmp tunnõ nakas tegünemä. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Ku puja suur muusigaand sai ilmses, jätt' Leopold esiq muusigakirotamisõ maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
- "Ku pulmarahvas istus lauda, sis varasta ma hobõsõ är." http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ku putahutnu, niq olnu raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku puudõr' vähämbälle jäi, sõs kaksi' jo üt's tõõsõ võitu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku puuq ärq ollivaq palanoq, sõs võet'e lapjoga suurõmbaq tunglõq ah'ost ja viid'e pliidi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku puu´ olli´ kõik palanu, lasti savv kõik vällä ja sann pidi saistuma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku puu´ omma´ ahon palanu, lastas viimäne savv sannast vällä, sann saistus parra ao ja sõs võiva´ edimädse´ sannalidsõ´ tulla´. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Ku puu´ sanna ahon pallõn vingva, sõs tulõ külm ilm. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku päe om vällä laulet ja veereme pant, om terve kammer täüs lämmet rõõmu, sest ne latse mõistave kikke järel tettä ja vägä äste laulde. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Ku päitsitega võtat, nii peremiis kuuld ar' kõrraga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ku päitsitega võtat, nii peremiis kuuld ar kõrraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku päiv aigu sääl kabiinin är olõt ja õdagu maaha ronit, sis säält valtas ja siist valtas. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ku päiv ar lätt ja val’mis ei olõq, jääs kygõst ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku päiv nõsõs, saa ryymu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pääkarus majah oll, ku leibä kütseti, (tuo iks käve kõrrast kõgõ külä läbi, egah taloh oll lehmä päält päävä) sis iks teti tälle uma kukõl, pääle tuo pätsi, mia timä sügüse sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku päält kastmise leib nakas' vahtsõst nõsõma, sõs pant'e leeväahi palama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
«Ku päält sõta käve Vahtsõliina välläehitämine, sõs tuudi tühäs jäänüid majjo alõvihe ja panti üles,» selet’ Ruusmaa Arthur. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ku päält tuu tii telmise, jõud külvimassin peräle juuni lõpus. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ku päämidse ravialodsõ omma kassi ja pini, sis piät nimi peenemb olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Ku pääministri asõmõl kõnõlõsi televiisorist inemine, olõsi mõnõki as’a mõistõtavamba. http://www.purilend.ee/node/3125
Ku päät’nits tul’l, syss paastat kar’a läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku päävihku kuhjalõ jõvvai enne pääväminekut pääle panda, syss peräst pangukai enämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku põhja vaosõq, syss koolõs lats arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku põh’apuulsin õdagumeresoomõ kiilin ja esiki saami kiilin hoitva eitämise olõvikku ja lihtminevikku lahon lõpulda tegosõnatüvi ja minevigu kesksõna (eesti: ei tee : ei teinud), sis võro keelen jääs mõlõmbahe vormi alalõ tegosõnatüvi: ei tiiq : es tiiq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku põllu üles kündse, sis oll’ põld valgõ: sai egäst «aidast» peotävve ilosit valgit vällävalituisi upõ,» kõnõl’ Jaan. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Kupõrjanovi uma naanõ Aliis ja viil leitnänt Kanni naanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ku pühi aigu kual oll meeleh, syss ülti, veege no toolõ kaq myni peräkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pühi tul’l, syss sitatsõ närdsugaq püheq ja pahandiq, et no vaesõq tõi viil siiäq kassiq ummi härmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku pühäpuu sügüse uma lehe maaha lask, näge tä vällä nigu vallasant vai lits naistõrahvas, kakut ja rääbäk… http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Ku pühäst mõst, syss tuu vesi valaq ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuq alumanõ kõrd vihkõ ärq sai pantus, sõs tõmmati peenükene roovik vaotusõs pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq edimädsil palgõl nukaq ärq olliq raot jaq ilusahe kokko sünnütet, sõs panti alumadsõ palgi ts'alka kõrrakõnõ suusammõld. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq edimäne kõrd nappõ ärq sai vaotõdus, sõs võeti panti tõõnõ kõrd vihkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuqki kingitüse sai loosi tahtmise perrä ynnõ Vumba Liisa Sännäst, löüd egä vastaja uma nime sjoo lehe nelländä külle päält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Kuq kundsa asõ viil olõ-õq paras trehvänüq, sõs panti puukiil kõrvalõ jaq käve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq käe külge pan'd, palot ar'ki herrä käe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuq laud saan'a pääleq panti jaq nüür loodiga joonõ pääl sais', sõs oll' tuu sain tasanõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq leeväq ah'ost vällä võet'evaq, sõs ahjo tühäst es jätetäq, ahjo visate kas halg vai paar puid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kuq leib ah'oh oll', sõs leibä väidsega es lõõgataq, sõs murt'e leibä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kuq napukatuss ilusahe vällä oll' tett, kõik otsaq ilusahe tasatsõs kobistõt jaq, sõs olõ-õs kõrra vaihhit tundaq es midägiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq näet vihukõnõ ärq panti, sõs horgutõdiq tüveotsaq ilusahe lakk'a jaq tasandamiselavvaga muguq lasti õks ülespoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq oll' kuiv savi, sõs tsiugati vett pääleq jaq naati hobõsõga sikkama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq palk ilusahe tõõsõlõ pääleq sündü, sõs muguq võeti kopsati viil kirvõsilmäga mõni pauk pääleq jaq käve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq päts ah'ost vällä võet'e ja nõna pätsi alomatsõ koorõ külge pant'e, kuq nõnna ärq es palotaq, sõs oll' leib kütse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Kuq päält ärq sammõld', sõs muguq hal'eti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq ruuvmine läbi oll', sõs naati katma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq saan'aq valmis saiq, sõs panti luutlaud pääleq jaq kaeti, kas sain um ütetasanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq sain korgõbas läts', sõs nõstõti palki jälq üles korgõppa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq sann palama panti, sõs suits juusk' pajast vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq tsirguq kost ärq kakiq, mõnõ mulgu sisse vai, sõs nakas' säält kottalt mädänemmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
 Kuq tull hummok, sysar astõ sannast vällä ja läts tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuq tulõkah'o oll', sõs näet kisti palgiq lakk'a jaq oll' timä kistunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuq tä olõs tuu seto üteh võtnu, sis vast olõs löüdnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kuq ussõmulk vällä raoti, sõs panti ussõlõ piidaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kur'a käe poolinõ lüük pidi minemä üle Põlva ja Räpinä Petseri pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kur'al putusõ' kõikiga tele otsa' kokko. http://www.setomaa.ee/
Kur'aq arvoq, hääq arvoq ja null kokko moodustasõq tervidearvõ hulga ( s'aksakeelitsest sõnast Zahl ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kur'aq (negatiivsõq) arvoq ommaq arvoq, miä ommaq nullist vähämbäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
1998 "Kuradieliksiir". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kuradi lugu! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
«Kuradi soomõlita olõs latsõ är tapnuva!» ja poiskõsõ sälgä määriti kats nädälät hapnõ koorõga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku raha lõhn om õhun, sis käü tüü puulpäävä-pühäpäävä kah, poig vaihõpääl nurisõs tuu pääle… http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ku rahvas iks uma külä õigõt nimme tiid ja pruuk, sis võissi vald hinnäst kokko võtta ja paprõ kõrda aia. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ku rahvast hõikat, tulõva iks kõik kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
«Ku rahvas tiid silda iks tõsõ nimega, sõs tulnu tuust kipõstõ meile teedä anda,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ku rahvast joba iin oll´, ülti Jummal sekkä, sannakõnõ! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku rahvast kasvai poolõtõsõ-katõ miljardi jago veidembäs jääs, om jälki maaharimisõs ruumi ja kalamiis ei piä jõõ veeren tõsõ kalamehega külg-küle kõrval pasma. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Kura jala kundsaga tsuut’ vaotõdas naba pääle, syss saai kidsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kurakäe puul om kuningas nälgä kuulnu, hüä käe puul om papp nälga koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuralõ pinile viska' kiviga vai' leeväga, kõgõ hauk. http://www.setomaa.ee/
Kuramaa liivlasõq esiq ommaq umma kiilt kutsnuq rannakeeles ( rāndakēļ ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Ku rapsikoogipuru virkse keskele matta ja vili pääle külvä, juusk ülearunõ vihmavesi külgi müüde virkside vahele ja säältkaudu maa sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku rapuntsli oll' 12-aastanõ, pand' nõid tä kinniq torni, minkast es saaq kõrvalidsõ abita üles egaq alla ronniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ku rassõ om saia maatükkü! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Kurast käest, hüäst jalast, hüäst jalast, kurast käest, ja tuo avitavad egakõrd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ku rasõvast olt ja kooljaga pros’satat, syss saa lats kõllanõ näost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rasõvat olt, syss ei tohi jänest naarda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rasõv kuuma keresse pääle tsilgus, lätt palama. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kurat hõigas nüt õige kõva helüga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Kurat ku tiid, kos ummõtõ [ometi] ma piäsi sõitma!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Kurat läts soe mano, ent ütõl: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kurat läts vastsõle [uuesti] Jumala mano küsümä, ent Jummal käsk nii kui innõki öeldä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
“Kurat olõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kurat tiid [teab], kos ma lää [lähen]!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ku ravvasulamin om üle 2,14 % hüdsäsnikku, kutsutas tuud malmis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ter%C3%A4s
- Ku rehele tult, syss lasõ sanna, ku õi tulõq, ni lasõi sannagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rehkendäq õnnõ maisõmaad, om Kanada suurusõ poolõst neläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
(Kurg ei saavat inne luvva, ku sais.) http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurgi om jah üle mõistusõ pall’u. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Kurg kaes, ku nurmkana tulõ, tulõ lähikeiste. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurg kaes üle kurä õla: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurg künnab Kambja x LÄTSI MINA MÕTSA KÕNDIMAIE, näi mina kurge kündevat, arakitta äestävat. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kurg künnab Puhja LÄTSI MÕTSA, joodu, OMMIKULTA, joodu, oi leeli, ommukulta, joo, enne kuuda, joodu, enne päivä, joodu, oi leeli, enne päivä, joo, enne allas-, joodu, -ta aguda, joo du, oi leeli, -ta aguda, joo. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kurg läts kodu kombaten, arak annda ööräten. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Kurg mõtles, et olgo pääle, saanu õks määne naane. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurg om pikke jalgaga ja tahtsõ vähämbät sorte naist. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurg pahase ar, et misperäst tä nii kõnõli ja võtas kosjo vasta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurguhelü näütäs ka käsk`mist ja kiildmist : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Kurgupeethellü kirotõdas võro keelen tähega q vai mõnikõrd ka ülemädse komaga (välläjätmismärgiga) '. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Kurgupeethelü om mitmusõ tunnus (üts: kala - mitu: kalaq ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Kurgupeethelü om võro keele tähtsä tunnus ja tedä lövvüs tan väega pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Kurgupeethelü vai kakkõhelü om täüspeethelü (klusiil) miä tetäs õhu kinniqpidämisega kurgun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Kurgusõlm vai lõõripää om hõngutoro vai lõõri kõrrõluust päälmäne ots. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgus%C3%B5lm
Kurgusõlmõ sisen lövvämiq kats paari hintitsi sidemit, miä kokko üte lahi tegeväq, minkal häälelahi nimi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgus%C3%B5lm
Kuri-Mari ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rida täüs, sõs taa kaos ärq ni taast ülemäne satus tä asõmalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Kuri hall oll tuo ao seeh umma tied lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kuri hopõn, ku sullõ purõ, tuu om kuri inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rihtsä om jo hüäste saavahhanuq, syss üt’les tõõsõlõ mehele, et võtaq sina hin’dä kätte, et muido pooda arq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuri inemine om hullumb ku vanahalv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku rikka laulva, sis nemä astusõ vaestõ ette uhkehe. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kuri kodu Kambja KODU LÄÄSI, OLES TOHISI, võe-õo, võe-õo, maija lääsi, oles mahusi, võe-õo, võe-õo, kodun kuri perenaine, võe-õo, võe-õo, vihane velle naine, võe-õo, võe-õo, Haarva mulle ahuluvva, võe-õo, võe-õo, tapva ahu tapitsega, võe-õo, võe-õo, Kodu rahval kulla elu, võe-õo, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kuri kodu Rõngu Karjapoisi laul EI TOHI KODU MINNÄ, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo, ega kodu kuulutata, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo, kodun kurja kuulutaja, õõ-oo, õk, õo-õo, õk, õo-õo, õk, õo-õo-õo, mõtsan halva augutaja, õõ-oo, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kuri kodu Sangaste PIKÄ PUU, ARVA MÕTSA ei ole maha ragujat, tüme kokku tümpsijat, ladva kokku laskijat. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kuri kodu Võnnu KODU LÄÄSIN, jo-eda, vaene latsi, jo-eda, ei ma tohi, jo-eda, kodu minnä, jo-eda, kotun kurja, jo-eda, perenaese, jo-eda, andva süvvä, jo-eda, augutase, jo-eda, lõikvä leiba, jo-eda, lõõtsutase, jo-eda, kiitvä putru, jo-eda, purelese, jo-eda, pandva kiku, jo-eda, kirja … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Kuri miis tulli kuusistikust, varas miis tulli varistikust, varas’t minu il’le … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Ku rinne Kanepist üle läts’, sis pagõsi pere kotost är. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
- Kuri ol`l` iks tuo perremies ka väega olnu, kõva kõgõ tüötegijit takah tõhutama, ni ku kiäki nõrka lask` hinne, tuo sai nuijaga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku risti' ol´liva taiva pääl, sõs üteldi, et sõda saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ku risti ette hiit, niq kattõ kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku risti läävä Petserist Logosavitsa, syss Pühä-Maarja om sysarõ puul kostõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ristipoig tull, syss olõ-õs oija tii pääl iih, a noq Jummal las’k’ oja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ristiq naksiq säält arq minemä, syss tütär oll kõ iknu, et milles maama lätt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ristjätsi laud lätt ja lats maka, syss tuu om hää tähendüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuri sõna võtt kulbist, paha sõna võtt paast. http://www.setomaa.ee/
Ku ris’tiq käveq arq, niq püür’d tuulõ Pet’serest väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ris’tiq lät’siq ar Valgõ-Risti kottalõ, syss naat’i jo Troetsah lüümä kel’li, et maaminka tulõ, maaminka tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuri tett, olõi höste käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kurivaim iks an’d täl’le sään’dse mõttõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kurivaim mõttit ei tiiä, aga suust väl'lä ütlet, sis tä tiiäp. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Kuri võtku nu poomise ja kõõ, ku ar tahtsõ hinnäst tapa!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kuri õks jal ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Kurjakätt Eesti, häädkätt Läti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Kurja velja kahitsõ-i kiäki: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Kurm ütel ` , et ku viil keväjä tuudi näile tappa pall ` o eläjid, sys parhilladsõs om olukõrd rahuligumbas jäänüq ni järjekõrraq Põlgastõ tsehhin lühükeseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Kurradi, väiga taha juvva'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kurrat, soo vinne pühä om rassõ, arq vässüq hobõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kurrat, tu Jürgenson es ütle kõrraga, et tiä Ekspressist om, või` ma oles talle muidu` kõnelnu! http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Kurrat’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Kursus peedäs Võro Instituudin egä riidi kell 17–19. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Kursus um plaanit iispääväõdakis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kursusõl um viil paar vapa kotust. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kursusõl um viil vapo kotussit. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Kurva mõrsja koolõtaminõ.(Talvistõpühi ilo). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Kur´aga mängitäs nigo hüägage’, muidoge saa-i nii ruttu ja lät sagõhõmpa hukka. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
“Ku rätt om mino käeh, syss om tütär ka mino käeh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kurõkülä Räpinä vallan om kõikaig tiiviirse sildi pääl näüdät olnu, a ku talumiis Musta Argo võtsõ kombaini pääle hinnapakmisõ, kon aadrõssis oll’ märgit Kureküla, pidi tä piaaigu PRIA toetusõst ilma jäämä: säänest küllä ja säändse külä perrä säänest tallu olõ-i olõman. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Kurõmarju müüdi Võro turu pääl kuu aigu tagasi viie euroga, nätäl tagasi Tarton nellä ja poolõga, Võrol küsüs Kallõv 3,5 eurot. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Kurõmar’asaak ollõv kah timahava hää. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Kurõnurmõ-Vaabina tii veeren ommaq Haidaku taluq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Kurõnurmõ kandist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Kurõ olli sedämaid jaol, nokaga pähä ja valmis. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Kurõ seereluuga kolq kõrd lei tooli jala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku röögäh't', syss maa värisi all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kur’ategija risti pääle surn ol’l nigu ol’l, a Krystusõ risti pääl tul’l ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kur’atüü tõõstamisõs panti pildi kah mano. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
"Kus' 1 tuu unenägu olli, mes sa esäle ega soldanile ärä es kõnela?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ku saa-ai puulpühä tulla, sõs raamadu järgmätse kaejatse ommava iispäävä Verskah Vabarna Anne nimelitsel umakultuuriõdagul. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Ku saa anda nuurilõ inemiisile maatükü, sis nuu ehitäse pääle uma elämise ja jääse siiä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Ku saa-as mi inne süvvä ja tädi saa-as, syss no ka inämb söömä ei naka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saadat pildi, kirotagõ mano pildi autori nimi, telefoninummõr, e-posti aadrõss, pildi tegemise aig ja pildi seletüs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Ku saad, sis tõmba telle risti üle nõnaluu. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Ku saai, jutt otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saa rohkõmb palka massa, saa parõmbit bussijuhtõ tüühü võtta. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ku saa suq õigus, lõpõs mul kolmsada, a ku saa muq õigus, lõpku sul kolmsada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saas viil ütskõrd minnä latsõpõlvõ, saas mürrätä sääl piinü liiva pääl, saas käkki hennäst mõtsa samblõ hõlma, sis kohegi es lännü ärä säält. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Ku saata sinno surmalõ perrä, võit sada aastat ellä (aiglasõlõ inemisele). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ku saat kõrralist lihha, puhast piimä ja hääd leibä, om kõrran. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Ku saat nädäli pääle kolm miinust, sis jäät liinaluast ilma,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Ku saavaq järge, hiidäq nynarätt maahha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
· Ku sa elon olõ ei sanna kütnü, sõs piät meelen pidämä, et ülearvo iks massa ei puid ala aia. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sai IRL-i astutus, sis oll’ suuv esi üteh lüvvä ja üteh mõtõlda. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ku saie vällä mõtsast, kus oll tuttav paik, sis nigu lätsi silmä' vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ku sai kuus nädälit täüs, syss pässi eläjäq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sai kõik paari, tõiva lamba tuu aastak paari poigõ , a ku mõni viht ütsikus jäi, tull ütsikit poigõ kah. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
“Ku sa inne ülnü, syss sa ka olnu kaoh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sai pudõr val’mis, syss üt’les, et annaq mullõ in’ne süvväq kah, kül ti esiq süüde peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saiq ravitus arq, syss aval’d’ arq, et kaegõ veleq ja velenaaseq ja uma miis, ku ma kaq saa ilmah ellä ja hüvvi päivi nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sai, raoti sann üles niimuudu, et õdagupooline päiv paistu sannaussõ pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Ku sai rohkõp, kiä timmä tahtsõq, syss saigi timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sai turu pääle, aeldi sääl viisu takah nigu tulõga; sõdä ol`l` säält läbi juoskmah, noil oli kõigil viiso jalah, a oli jo ärr kakõnu, nigu närtsõtõli õnnõ jalaümbrel, nuo tahtsõ kõik vahtsit osta, massi’ mehele viisost, miä iäle küsse, võti ka suurõ kuorma puhatumas ärr’ ku iks olnu õnnõ viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sai ynnõ tiku palama, niq tütrik hüürdü keldrihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sajaq nakkasõ saama, syss mõr’sja ost hin’däle, kosilanõ hin’däle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saja tulõ poolpäävä aigu, syss hummogu õigõ varra k’äu mõr’sja t’s`ässonah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa joq kõõq olt ar hojotanu, syss ku sa hennäst kägistämä nakkat, syss aida sainah om pikk vag’a, kägistä tuu külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa joq põlvini vaonu, syss Jummal avitanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa jõvvat umma elämiste investiiri, sis omma täämbä kõik mugavusõ ka maal kätte saia, kuigi kallimbalt ku liinah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku sa kleedka võtat, syss kuuldas ar kõrraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa kleedka võtat, sõs kuuldas ar' kõrraga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ku sa kokko saat timägä, syss timä käest küsü, kuna me ka siist vallalõ päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa kutsut kostma, pan pulk taari tõrdu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sakõst kodomailõ trehvät? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ku sakõstõ Eestimaalõ trehvät? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ku sakõstõ Sa tuud tiit? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Ku sa lupat kün’neld pandaq, syss sa panõq arq, vai üt’sä aastaga peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku sa lääi me hainakuhja otsast arq, sa sööt me talvõväe arq, ma karga sälgä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa midä näet, arq sa peläkui midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa mu süäme süüt arq, ma kaq su süäme süü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku sa mu süäme üles kisut, syss ma su arq söö.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sannah vihtlõma naati, sis esä ja vanaesä nõudsõ, õt vihtlõminõ pidi käümä «takti perrä», õt nuu vihalaksu pidi käümä ütstõõsõ ala, a mitte kõrraga, ku katõkõistõ vihuti. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
· Ku sannalidsõ nakkasõ tulõma, sõs näütä näile tiidmises kätte, kohe rõiva panda, kost lämmind vai külmä vett saa, ja ku mõnõl omma ollõ üten, sõs kohe neo är panda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sannan om kõrralik keres, köetas õigõ puuga ja sannakütja tund umma tüüd, saa kimmäle makus sann, kon lämmind om küländ, hengädä om hää ja mõrrot olõ-i sukugi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sannan omma viha olõman, sõs om paras aig viha vette likku är panda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
· Ku sannan om pajamulk vai midägi säänest, sõs tulõ taa iks alostusõs valla tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sannan rahvast joba iin om, ütlas tulõja: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ku sannapõrmandut vaihtat, sõs tulõssi kimmähe ka lagi är vaihta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku sanna sai, niq halvaq kyik takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sannast tult arq, syss hiidä rist pääle sanna ussõlõ, et soekõsõ, kahrukõsõ, jääge mu jälile, ommi latsi vihtma ja puhastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sannast vällä sait, oll’ hiussil ja rõivil hää kõo ja suidsu hõng kylen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
· Ku sann nakkas jo „savvu süümä“, tuu tähendäs, et põrmandust miitre jago vai kipõn pääle olõ ei pia sukugi savvu, sõs panõ sanna uss kas peris kinni vai jätä õnnõ tsipakõnõ valla. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sann oll' ärq kütet, sys visas' vaenõlats' tõisilõ lõunu ja havvut' vihtu. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
· Ku sann om pia är saistunu, sõs pühksä laba ni põrmand üle, mõsõ akõn lämmä viiga puhtas ja sõs hiidä tsipakõnõ karmulõunõt. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sann „süü savvu“, sõs om kütmine joudnu inämb-vähämb poolõ pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku sa no võtat sыnno suuhtõ ja panõt mыnõ paari paprõhe, sыs haarku-ui Harjo-kielt kыnõlda, kirotagu-ui kiräkielt, - ta kы sa nii kыnõlõ, kuis Petseri puol pajatõtas ja alõvih juttu ajetas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ku sa olõ-i innemb Vikipeediägaq kokko putnuq, sis sa võinuq lukõq Vikipeediä tutvustust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Ku sa olõs küsünü nelä aasta iist, sis ma olõs ütelnü, et nigu kassipoig vii seeh. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ku sa olõt midägi õks koth tetä andnu, sõs tulõ tuud kontrolli`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ku saq ei lää, syss mul Piitre Paaligagiq kandvaq vaiva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku saq mullõ tulõi, ma lahksa su väidsegaq lahki." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saq nooq süüt arq, syss saat minno nätäq, ku ei süü, saaki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saq näet, ku minno võõdas, syss joht jääi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku saq näet, syss joht jääi maahha, a ku näei, syss jäät maahha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ku saq sinnäq saat, kynõlaq saq muq iist kaq, mille maq olõ siiäq pant!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku saq sinnäq saat, syss kynõlõq saq muq iist kaq, et mille minno om siiä pant.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saq tiineq, syss sai sullõ rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku saq vargusõ iist mullõ küündle pant, syss mul kaq nii rassõ, nigu sul noq siih ol’l pinnegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku sa raot, sis rao niigu raotus soa!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ku sa sinnä läät perrä, syss värehti pääl ommaq lõviq katsipooli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku sa sinnä saadõ, syss sa ütle, et kauas minnu siih peetäs, kunas ma siist maaha sata, vai vallalõ päse.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa timägä kokko saat, syss sa küsü, et kuna minno ka siist vallalõ lastas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku sa timä külge saat ja katõ päävä joosul vaktsiini ei saa, sis koolõt kimmähe maaha.» http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ku sa tuud tiid käümä läät, võta sa terri üteh ja tõrva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa tükit tõõsõ elo vahelõ, mehe ja naase vahelõ, et ma olõ noorõmb ja ilosamb, syss joq eski tiiät, kelle jaos sa saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sa uma valla iist ei saisa, sis sinnu lüvväs minemä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Ku sa vallalõ last, sa inämb ei näe timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku savvusanna pruugitas liha suidsutamisõs, sis sinnä korjus liharasõv, mis kah lätt väega suurõst kuumast vai tulõkibõnast palama ja omgi jäl tuli vallalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
«Ku sa väega pallõt ja usut, sõs võetas su tahtmiisi ka kuulda.» Sannah saat praavita nii hengehalu ku iholiidsi häti. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Ku sa ärä oled vihtunu ja nakat rõõvise panema, sõs oleme meie sääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ku sa ütlet inemisele: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ku sei syss jäi paisihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku seo Ivan Jurevitsh um, kiä mu tütärt tuli kasjlõ ni panti timä ka türmi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku seo jutu pääle tull’ tahtminõ ka hindä perretohtrit hinnada, sis saa tuud tetä Tervise trend.ee kodolehe pääl. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ku sii aaste sai viie latsege kuul toetusvonde abige akkame, sõs tuleve sügise oless Lilli kuuli minnu pallalt kolm latsekest. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Ku sii jääp pallald valikainess, õpive latse iki parembe meelege arvutit ja tõisi asju, mes na arvave elun rohkemb vaja minevet. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
"Ku siist üle mere saasi üts nahanõ sild sinnä kuninga liina poolõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku siiämaani oll` põld lihtsalt hainanõ olnuq, sys nüüd tahtsõvaq ohtjaq vilä peris är lämmätäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ , kost täl kuna tahetas ihost vällä lastas juuskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rauh
Kusi juusk kummastki rauhast üte pikä ja peenikese torokõsõ läbi kusõmõhõ , kost täl kuna tahetas vällä lastas juuskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Ku /silmä?/ haige omma, sis: ku söögiritka (rõika) omma joba suures kasunu, mine perän päivä aida, lõika väitsega kolmel ritkal maadligi päälse kants är, uurista nu ritka sisest tühäs, pane egäleütele jäll oma kants pääle kaases ja lase üü aiga saista. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1131
"Ku sinnu om varastaduq vai petetü vai võlsś juttu aetu, sys mõtlõ hindäle ruttu myni illos asi tetäq: istota myni puu vai mõtlõ myni muinasjutt vällä ja sa olõt mitu kõrda halvast üle." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
- “Ku sinnäq saat, syss küsüq miq iist kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sinnä õkva jaolõ kah ei saa, sis palaski sann maaha. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku sis herr tuod näk`k`, heitü ärr’, ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis jäll`kodo tullõh imä küsse, miä sullõ nu sääl süvvä anti, ütel timä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis kodo viedi, pässi sääl viel mõnõ ao ni peräh kuoligi tuohu pess`miste. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis lamba kõik ilosahe üteh mühakuh oli, naas imä näid nii kutsma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis mu oinas tollõ pini är näkk’, sis es olõ pinil muial pidämist ku peremehe tooli all. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ku sis muu rahvas sannah ärr’ käve’ läz’ sulanõ ahhjo ni jäi vahtma, olõ õs ka kuki pal`l`o aigu, tuli üte’ suurõ mürina`kolnaga sanna, lei’ sääl tulõ ummi hammastõ küleh üles, sis tõi lavva sanna, võti suurõ raamatu vällä ni naksi sääl kirotama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis muu’ külämehe tuod teko näi’, sis tei’ nimä ka niisama, kuuldu sis läz` tuost tegemisest helü muijalõ poolõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis naane tuod näk`k`, jovvaas timä kui ärr’ imehtelä, et kuis mies jõudsõ härä viel lõpmise päält üles aija, naas sis mehe käest nõudma, et kuis sa nii mõistsõ tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis naas` jo rüäterä kõvas minemä, olti jo zirbiga man, põimeti ni pessti mõni pihelüsgi ärr’, et iks jüvvä saasi elo piätüses, ozani haljält viel vaihõl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis nimä ärrpani kumarusõ, lätsi jäll kuninga liina tagasi, a kuninga poig iske hinne ka kärpses, läts noidega üteh, sis kuuld, ku nuo kõnõli kuningalõ, et sääl saarõ pääl um väega illos liin, liinah um kuningas, tuol um kuu kukruh päiv otsaieh, ku kübärä pääst võtt sis valu käü jo kavvast vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis nuo vilä’ ärr’ inemiisile kätte sai’, sis ol`l` hädä ka lõppnu ja naksi jäll rahvas uma eloga toivõrduma, a sis naati kõigipooli imehtelemä, et kuis tuo mies ni tark ol`l`, et tiedse katusõst naada seemend ozma, läz` tuo tiedmine jo kuninga kõrvo kah, sis kuz` kuningas tuo mehe hinne mano ja nõudsõ perrä, et kost sa hinele sändse tarkusõ sai’? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis tahami inemist ümbre kasvatadaja panemi timä ümbruste, mis ei vast timä vajaduisile, om tulemus inne tuu, et inemisel om ebämukav ja timä püüd muiale minnä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Ku sis tul kuningas kodo, läts naist kaema, sis ütel tuo, et um mul kül nu sullõ häbü näüdädä, a häbü salada ka, määne mullo lats sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis tull kuningas jäl mano, küsse miä nu oll, a ku kassi poiga näkk, sis inäb lasõ õs mdä kõnõldagi, muudgu haard õnnõ visas läbi akna vällä ärr, esi läts kohtuhe, et kae miä mul naane tege, mis sändsele tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku sis vesi orost vällä juosk, sis sai tuost Nudasjärv, miä nu oro ozah um versta kaz pikk, ku tälle sääl ka kiä nime ärr' ütöesim sis lääsi timä säält ka pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kus mustik jäie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
- "Kus ne' latse omma siss?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Kus nu hüdse jäiva? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ku soejaht om, om õkva hädä, määnest miist kohe mõtsa vaihõlõ panda. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Ku soelõ muud saai, syss ta niild tuult ja jalq eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku soldan hummogo ülest virgo, nägi timä, et maka uhkõh sängüh siidipatjo pääl ja lavva pääl om putel viinaga ja viinapits kah kõrval ja sakuskagi lavva pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Ku soldan makamast ülest virgo, nägi timä, et maka jälke siidipatjo pääl sängüh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Ku soldan sepäga alasi paku üles kangudi, löüse nimä siält paakõsõ tävve hõbõhõt, kost mies ka sepäle uma jao and. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ku soo om arq koolnuq, kiä purdõ pan’d’, sõss timä hing-vaim hüvvä paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku soo soldat om kõvvõr, syss täl pää maaha, ku õigõ, syss mu myyk minemä pirrust!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kussi paa tävve, et keedä putru tüümehile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kusta-Ann jalq selet’, et timä pujakõnõ oll ülnü, ku meil väikene Roosi kuuli, syss hahk liblikukõnõ linnõl’ pääle lae all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kusta ja Ruudi ajasõ katõsilmäjuttu!» A ku Kusta ja Ruudi trehvässi Suukõrdsi mant kodo minemä, sis kaeti näile perrä ja kõnõldi: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kus ta om, tollest tiisivä' kelläaigu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Ku su' keelekene es kär'ss 36 ja sa' ar' ütli, no lää ma' ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ku sulanõ vai tütrek edimält maija tulõ, sis pandas kirvõs vai luud läve ala, ku sis hüä märksa tulõja um, tuo võtt ärr üles pand umma paika, a ku määne lotto um, tuo pillus üle pää maaha, sis saa muu rahval naarda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku sul hindäl asa vasta suurembat huvvi ei ole, sis tõtest ei massa näide manu minnä õnne tuuperäst, et väiku palla musta mehega ütenkoon pilti tetä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ku sullõ saa ar'a, pühäst ei piä tarõh olõma ja risti ei piä kaalah olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sullõ tuuas ette nuq tütrikuq, syss sa võta väitsekene vällä ja nakka mõtlõma ja ommi küüdsi puhastama tooga ja lõika sõrm arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sul midä öelda ole-ei, sõs olõ vaka Timahava Põlvamaa aastakaoppajast valit` Verska gümnaasiumi eesti kiile ja kiränüdse oppaja` Hoidmetsa Ilme om konkreetne inemine, kiä om uma rangõ olõmisga vällä tiinü ni opilastõ avvustusõ`, ku hää` opitulõmuse`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Ku sul nii suur himo kaalahelmi um ja sa tuu pääle ega pühapäävah juttusõ aigo piat marjo korjama tulõma, tuuperäst kingi ma sullõ ütte kalli helme, mida sa äripääväh ja pühapäävah, üüse ja päiva, kottoh ja kerkoh piät kaalas kanma." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku sul om koton mõni põnnõv vana pilt ja ummamuudu jutt sinnä mano kõnõlda, anna teedä! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku sul omma hää mälestüse, tahat kodopaika tagasi Preedeni Ulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku sul om meele mändsegi küsümisõq vai tahat meele jättä mändsegi teatõ, sis täüdõq allolõv tagasiside vorm. http://taarkatare.com/kontakt/
Ku sul om midä käeh, vai vaija kohe minnä väega ruttu, nigu läpei eläjät arq aija, syss käänä täl nynagi pindre poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sul om nii kõva jõud, tul’l esiq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sul võim om nii suur, syss tulõq esiq ku tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sulõga ar kirotad, sis mahha rao-oi inäp kirvõgage. http://www.setomaa.ee/
Ku surnu midä unõh kin'k', tuu om ilma hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
2)Ku sutt haet, jääs soetäht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku suuhõ panni, arq sulliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku suupillimehe Põlvan mõni aasta tagasi kokko sai, trehväs’ ka Henrik sinnä ja tahtsõ üten mängi. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Ku suurlaatu läät, kae kimmähe Hinokate manu! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Ku suur si kübar om.) http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku suvõl pikene käü, syss peät ka kygõ kaditama ja man olõma kuuljal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku synamoodust om ant ynnõ lõpujago, sys tulõ tuu lukõn edimädsele põhimoodulõ vai tuu pistüjoonõgaq lahotõdulõ muutumatulõ jaolõ manoq arvadaq: alostus , -õ, -t 9 ; loeq: alostus , alostusõ, alostust 9 ; suurõli | nõ , -dsõ, -st 5 ; loeq: suurõlinõ , suurõlidsõ, suurõlist 5 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku syss olli tulnu vanaqsitaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku syss ris't'khaina pite vaoma naas', ris't'khain kyik lajalt vaaluh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku syss veleq viil tapiq, et inne vei sa vanaesä mälehtüse, noq läät hõimust-suust kaq viil vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sys varsti kolhoosiq tetti, sai Vana-Mügrä vahtsõst laudast kolhoosi tall. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ku särkkleidi muudu tulli, tuudi mullõ üts kalevi muudu rõivas. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ku sääl katõsaandas jäät, sis sullõ viil plaksutõdas! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Ku sääl pan’ti värju kin’niq, syss ol’l Pet’seri taadõ kõõ jõrahhus kuuldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku säält kaq lätt möödä, syss om joq külq Mihkal Mihhalavits esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku säält tuo kerik ärr' häätedi, sis vierdü kell alla järve, ni um parhilla viel sääl seeh, vana rahvas oli ika kuulnu, et ku hallvo illmo tähend, sis kell järveh jo unnas ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku säändside keeleharinõmiisiga noorõq inemiseq perre loovaq, nakkasõq vanõmbaq ka umavaihõl eesti keeli kõnõlõma ja latsi võimalusõq võro kiilt kuuldaq jääseq kõrrast väikumbas ja johuslidsõmbas. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ku sääne kraam maa sisest vällä tulõ, sõs üteldäs, et tulõmägi purskas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tul%C3%B5m%C3%A4gi
Ku säänest vett naatas Piitre jõkkõ laskma, pall’o sääl noist haruldaisist kallost perrä jääs! http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Ku sääne ütlejä tõnõkõrd Talina ja Tartu vahelõ tettü suurõ tii päält muialõ kah käänd ja kasvai siinsaman Võrumaal ümbre kaes, sis tä peas õmõta nägemä, ku pall’u om kõrda tett, ümbre ehitet ja ka peris vahtsõid majju ehitet. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku sõda ärq lõpõtõdas, sõs hariligult sõlmitas rahulepüng . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahu
Ku sõit vasinõ miis, vasinõ satul’, vasinõ hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku sõkõskik käeh, sis nakas mäng. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Ku sõna' sai' ar loedu', sis jäi lats ka vagatsõbast. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ku sõs kõik ruuvmine jaq kelbäq valmis saiq, sõs tull' katusõ katmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ku sõs latsõq olliq kodo lastuq ja oppajaq hindit kihälidselt kinnitänüq, naati kuuldu ja nättü üle läbi kõnõlõma, kon egalütel oll' tävveline vabahus hindä arvamisõ avaldamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ku sõs pikne ja vihm pää kotsilõ jõudsõ, naksi kõik nuu päält kümnekilodsõ karbi hinnäst jälki vii seest vällä pildma. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Ku , sõs üteldäs " k om hulgan L " vai " k kuulus hulka L ", ja ku , sõs üteldäs " k olõ-iq hulgan L " vai " k kuulu-iq hulka L ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Ku söögi oma kõhna sis õi avida tiiskusõ haigust mäntseki roho. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Ku süda üü müüdä lännu ja kukk laulnu, "Meose" kukk, sis kadunu järsku ku tolm. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku süsgüse karüsõ tahtva, et lumi maaha satasi, sis võtva kitsõ kinni, vidävä kolm kõrd ümbre kivi, sis satas kolmada pääväl lumi maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku süvvä tahat, olõ-õi' siidipõllõ, kuldsõrmust hallõ. http://www.setomaa.ee/
Ku süä om tõõsõ pääle üleväh, syss üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku süüki om pall'o, sõs lasits süü õnnõ väiko osa tapõt eläjäst, hariligult aiu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Ku süüki pant puuhu, syss saa lats suurõ söögiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku s’aks las’k katõtõis’küm’netol’lilidsegaq, lät’s kuul’ üle miq ja nurmõ pääle pillu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut's' poiss sugulasõ kokko, pidi pulmaq, võtt tütrigu naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut's' syss kostma kats vannamiist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut's' vaesõ kaq pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut'sar ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku taadõ kaes, hiidäq palakõnõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku taa näide tetäq olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Ku taast palukast määnestki salatit tiit, sys tulõ hoobis tõnõ maidsõq," seletäs Erika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ku tagasi tulnu', tõse' ütelnuva': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
«Ku tahami palki saia, piämi kõrraga raha vällä käümä,» seletäs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ku tahas' oll' lapjo pääle ärq pantoq ja katõ käega pätsis tettöq, sõs hämmete viil kässi vii vai hapnõpiimä seeh ja libistedi üle ja tett'e silles ja tett'e jälq pätsile viimätse kõrra käetõmbusõga rist pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku tahat, et massin võistlusõ lõpuni vasta piässi, sõs piät iks kallimba jupi ostma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ku tahat hinnast õnne palla ja vibuga musta mehega ütenkoon pildi pääle saia, sis om asi muiduki halv ja säändse suhtumise iist neo reisiraamadu hoiatasegi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ku tahat kodukotusõ, ummi esivanõmbide mustri ja moodu perrä ollaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Ku tahat kõttu täüs süvvä', siss saa-ai' putru halõstada'. http://www.setomaa.ee/
Ku tahat nuuri maa külge köütä, sis piät olõma vundament – nuur pere saa uma eloga maal pääle naada sis, ku vanõmba omma abis,» põrotas Ani Friedel (61), kiä pidä naasõ Üllega (56) vana Võromaa veerekese pääl Valgjärvel väikeist saekaadrit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ku tahat ubinit taina seen kütsä, sis tii pärmitainas. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ku tahat vahtsõt pilli saia, panõt hinnäst Tartese Heino mano järekõrda ja nakkat rahha korjama. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Ku tahat, võit dresiini raudtii päält kõrvalõ nõsta ja ilusat vällävaadõt nautin puhma all olt juvvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ku tahtsõ, sis tuu kandlõga sai kõik ka talita [talitada; teha]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ku taht tüllü kakku, ütles naasõlõ: sa mu auto pääle ei tulõ, istut persega mu autost läbi! http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Ku ta latsi hummogu üles ai, sõs oll mitmehe küllä kuulda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ku talsipühi ööse selge taivas, syss saa nuuri eläjit höste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku talumiis egäl juhul taht varõmb niitä, piät tä uutma uma võtõtu kohustusõperioodi lõpuni ja jäämä sõs õnnõ ütelidse pindalatoetusõ ja ebasuudsa piirkunna toetusõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Ku ta magamest tõuseb, sis om ta paks ja rammus. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku ta mastõrast ol’l ten’nüq, syss ol’l pallõlnu, et jummal’ hoiaq sedä mastõrat, koon’ ma üles tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ta mastõrat ol'l tennü', sõs ol'l pallõlnu, et jummal´ hoia' seda mastõrat, koon' ma üles tulõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ku tangi olli Savõrnan tunn aigu är olnu, kell oll’ 11 paiku, sõs Värton helist’, et tangi naksi liikma, otsva Valgjärve masti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku ta om sissi saanu, sõs nännu ta sääl õige paelu saksu söövät, joovat ja tantsiv. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Kutaq lasta-s iks puu puutit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
Ku tasakaalu ei olõ, tulõ arsti manu tulla ja mõtõlda, kuis tuud tagasi saia. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Ku ta ütskõrd jälleki parajast pääd süütse, tsusaś tälle timä sõsaramees Juhan Rehkenberk ar´ja peiu ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Ku te ei usu, sõs kaege perrä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Ku tegemist olõ-i inemasustusõ aastakümnid käüvä likvidiirmisega riigi piirialadõ päält, sys kuimuudu tõisildõ tuud viil kutsu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Ku teid kas vai katõ nädäli takast hööveldedäsi… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ku tekstin om eräalasõnno, midä tulõ ümbrepandmisõn tingimäldäq tarvitaq, sis pallõmiq meile andaq lätteq terminibaasi kotsilõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ku tema poisi, a sis ollu ää miil. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ku temäl om püss arq rossitanu, syss om Mihkal Mihhalavitsi tütär ja loonatark, agu püss om arq puhastõt hommogu, syss Mihkal Mihhalavits esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku temä õdagu tulõ, sa näüdakui tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku terveh leeväpäts alostõti ja edimäne käärd lõõgat'e, sõs tett'e lõõgatolõ leeväle rist pääle, et leeväl jakko olõsseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ku terve vana Võromaa käsitüü- ja söögitegijä ni muu meistri saava hindä kaupa reklaami ütitside märkega, sõs nõsõs tuust suurõmb kasu, ku õnnõ üte maakunna kaubamärke pruukmisõst. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Ku ti hernidega pilmist maaha ei jätä, sis ma ütle keisrilõ! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ku tiii, midä tõotat, tuu olõi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tiiäti mõnt laululuujat vai muusikut, kedä sääne teedüs võissi huvita, saatkõ aga edesi! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
“Ku tiiät, syss tuu siiä, kiä jutustas!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ti kõik Andsipi valitsusõ puult soetõdu vaksiiniga tsiagripi vasta pritsman käveti, istsõ ma rahuligult koton. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ku timahavva keväjä oll’ umakultuurioppus 20 aoluulidsõ Võromaa koolin, sõs nüüt sügüse om naid kuulõ jo 22. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku timmä maaha viidi, läts piiri pääl susi üle tii, vuun suuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timmä näet, syss tähendäs, pahanduist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä Juuda mano läts, näkk, õt Juudas oll loonu kõik maa täüs mäki ja orgõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ku timä arq ülnü, syss tä kaq teednü tuu vanakurat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä juu, syss om Mihkal Mihhalavitsi noorõmb tütär ja loonatark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä jäi magama, syss tiiäi, kuis Jummal õks sai jalq ar timä käest pettä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä nii jo paar päivi haigõ oll, näudäs tä ütel hummogul suurt hani munna ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ku timä ol’l matõt arq, tõõsõl üül - tiiai kuimuudu, mään’dse jovvugaq - kirst ol’l hiidet väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä pääle kusõt, syss pand arq lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä sinno tän'täs, syss eski pakõ arq tarõ ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä sis mehes sai, naas tõnõ väega säkso võikama, milles nuo maarahvale väega pääle lizi, timä ol`l` esi suur ahvõkant, võt`t` viel uma suurõ rahaga tõisi hinele appi, käve alati suurtõ säksoga kohut ni iks vääräs kõgo tõsõ ärr’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku timä tsirk om hommogu näläne ja tän’täs, syss om Mihkal Mihhalavitsi noorõmb tütär ja loonatark, agu timä arq ravitsõs tsirgu, syss om Mihkal Mihhalavits esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä tuu tulõ arq andnu, syss tälle kaq saanu-us säänest pattu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku timä viiäss, syss kõõ perämäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tina oll är sulanu, võtt panni ja vali kõõ [valas kõige] panniga pininokilõ silmä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Ku ti pilmist maaha ei jättä, sis ma ütle keisrilõ! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ku ti sõidat läbi mõisa, koh illos’ uiboaid, syss saada timä ubinit tooma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ti´arvati tõisildõ…siss meil om ÜTSKÕIK, ” seletäs Mürgi Marje. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Kutja keedetäs herneteräq mii seeh arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Kutja keedetäs hernist jaq miist.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutjalõ pandas luits sisse ja tuud maits õgaüts edimätses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutja oll seeni kerikoh lavva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutja piät kõõ olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutja seeh oll kõõ luits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutjat ka tsilgatas kääpä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutjat oma lavvah ja kallu ja muud süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku toomiq pühäse kül’lä, kerigu mano veemiq, syss sääl om kolm päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku toomõ-ossa' häitsäse' / A. Ritsing ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Ku tornõst mõõdõtu nukaq paprõ pääle üle kannõtas, saias kolmnukkõvõrk, mis om õkva maapäälse tornivõrgu koopia (maakerä kumõrusõ peräst tulõ nukkõ syski veidikese muuta). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Ku truuska võt’t mõrsja omastõlavva aigu üles, syss tä kepiga lei orrõ pääle ja ütel’ nuid synnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuts.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsar ei tiidnü seda, et krooni sisest tarkus leeme sisse vällä keenu olli, mida ta üle kopa veere rüübänü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar hiit' uhjaq herräle, karas' kaq järve, sai arv täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsaril olnu surmahirm juba ihun tunda, kui mõne ussi juba ette hobõst maha visanu, ka mõnõd hobõsõ sälga ja mehe pähä om juba sadanu ja heitnu, et hobõst ja meest kinni rabada tahtnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsaril tulnu hädäajal hää nõu miilde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar, kes herrä päsemata peris ori olnu, saanu kuräst herräst vallalõ, ja lännü kui vaga mies kunagi, kõiki herrä hobõstõga umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kutsar käänd ümbre, läts mõisahe tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kutsar olli keetmise ajal häste ette kaenu, et hari ei pudõnõ ega purune koost ärä, et herr vägä kõvaste oli karistanu 21 ette kaeda ja keelanü, et ei piä keetmise ajal ka liimigi maitsma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar olnu ka herrä kokk. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar pannu hobõsõ ruttu tõlla ette ja sõitnuva sinnä kotsile, kos kutsar eilä oma sineli säljäst maha viskas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar toonu tallist kõige valimba hobose vällä ja istnu sälgä, võtnu pikä mõõga kätte, löönu hobõsõle kannustega ja kadonu kui suits tuule käen. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Kutsar ütel, et nätä ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutse latse üten, andse egaleütele muru leibä ja naksi mõtsa poolõ minemä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Kutsi jäl traktori appi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Kutsikaq syss kakiq timmä niikaua, ku timä jo maaha jäigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsikaq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsik oll’ täpsäle sääne, miä är tapõti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Kutsi_ks no tühä tüü pääle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/13.html
Kuts iks talli söömisille. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Kutsiq timmä ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsi tuo last kaema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Kutsjakõnõ, kae sa nika kar'a perrä, ku ma suigahta." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
"Kutsjakõnõ, kae sa nika kar´a perrä, ku ma suigahta." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kuts kinkõ mõskma, and mynõ vyykese, mis sin’nä Nahtsõlõ pandass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsmalda tulet, käskmäldä läät. http://www.setomaa.ee/
Kutsma õks ma naka-i, ar ka aja-i! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_10.html
Kuts sanna oppama nel’äpäävä õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuts tohtrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuts tõisi ka üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsudu’ omma’ kõik vana Võromaa valdu vallavanõmba’, liinu liinapää’ ja kõik latsiaiadirektri’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Ku tsuklõma mindäs ja ku sis kia pallo vannus vai muido kurja suud pruuk, sis võtt näks timä hinele pühäpääväl keriku aigu vai ku pikne käü, kiä tsuklõma lätt, nyo võtt näks ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kutsu_ks kurgõ, käse kärge. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/13.html
Kutsu-ks vallast, kutsu ma vallast küll vaesõlatsõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Kutsumi oppajid kullõma ja märgutama, a muiduki võiva tulla kõik huviliidse, kinkalõ suidsusann ja sannakombõ kõrda läävä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Kutsumi’ katsõst ossa võtma! http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Kutsu nimä kaema, tulge! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kutsuq no_ks kurgõ, käskeq kärge! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
“Kutsuq rebäst kaq piistlemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsu seol vahtsõl aastagal maa-mõtsamiihi ja jahimiihi üles parõmbalõ kuuntüüle. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Kutsuti Peko rist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kutsuti, et tul mi poolõ maidsa me olt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti jalq süümä, läts hobõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti kuningapoig ka sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti kuninga poolõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti kuningas sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti kyik poisiq kokko ja nõuõti sõrmust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti papp, tuu luge sõnnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Kutsuti sulanõ ka süümä. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Kutsuti sõs köstre sinnä, a nigu tuo ka uma käe mano pand, ni jällki kinni jäi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kutsuti tarõnaane. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kutsuti timmä jalq ööse ütte paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti tõõnõ päiv jalq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsuti vangiülemb ka ja tuu nakas’ seletämä, et ma üte pois’kõsõ lasi vällä ja tuu noqsama tull tagasi ja ütel, et kuningas kaq varsti tulõ uma pruudiga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kutsu tuu siiä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsu ynnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuts vaesõ mehe hindä poolõ kos't'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuts vanakur’a kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuts´ õks tä kull´a esekesest: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_23.html
Ku tsäl’kmä kavva nakat, tuu saa ullimbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kutsõ latsõ ka appi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Kutsõq ja registreerumisleht . http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Kutsõ sis õdagu kellä kümne aigu minno. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
· Ku tuld alostat, sõs olõ ei vaia ahoalost viimätseni puid täüs aia. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ku tuldas ütenkuun mängmäst, sõs peris sakõst jääski Henrik Tooma poolõ üüses. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
1)Ku tuld hiidüt, syss tohei kätt näo pääle panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuli om väega pallav, võivaq gaasiq minnäq ioonilidsõs ja tekküdäq plasma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Ku tuli sisse, tõõsõst lävest vällä ja täkulõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tull' nõvvokogodõ võim ja naas' Tõnõ ilmasõda naati miihi Vinne väkke võtma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Ku tulliq mullõ kyik külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tull jõulupühi hummog, noq võtt mütsü ja püssä, pan'd' saiba otsa ja las'k' ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tull määne suvisõpühi õdag, syss üteq tsirguq aiah kõ kuulja värki ikiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tull pääle, oll herevil ja pitsit katõ käega kõõst jõust kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tull tuu vanarahvas sisse, syss ütel toolõ truus'kalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku 1944. tull` vinläne tagasi, jäi tä iks mõtsa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ku tulnu tahtminõ mano saia, kas saa? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
“Ku tult arq mullõ naasest, syss süüi arq, ku tulõi, syss süü arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tul tõõnõ kõrd lihavõõdõ, panni hobõsõ ette, võti kyiki süüke ja verevit munnõ kaq, sõidiq matusõhõ imä kääpä pääle söömä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku tulõ kipõlt külm talv, sis eläjä ruttasõ asjuga, a seo süküs om näil olnu kõgõga aigu küländ,» selet’ Pulga Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku tulõ küsümüs mändsegi tsirgu vai kasvu sordi kotsilõ, tulõ tetä õnnõ pilt ja saata vanaimäle. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Ku tulõ mõni mõistja inemine vabatahtligus, sis või koolitükke jaos ka api saia. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
“Ku tulõ nel’äpäävä õdag ja puulpäävä õdag, syss sa pillu riste lävvi pääle ja ristteie pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tulõ talvõl, syss jääi inemiselooma maa pääle, ku tulõ suvõl, syss vast jääs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku tulõ tuur pääle, et hapund tahat, haina- ja jaaniaigu om hää võtta,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Ku tulõvaq hussiq takah, rehiq vitsaga, syss lääväq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tulõvaq, neelähäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tulõ volikogu otsus, omma kõik tii külänime tagasitegemises vallalõ. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ku tulõ võtma, õks arq tapa kolmõkeste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku tulõ üle luba ar?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tul’õ üü, võtt haheneha päält arq, saa illos poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tunnus, et kikkaseene omma valmis, võta muru leibä kätte ja nõsta pannilapjuga siini leevä pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ku tunnõt arq, saat tagasi, ku tunnõi, saaki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tunnõt niiviisi jakku hindä ja inneolnu vaihõl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Ku tuo ao seeh hall tedä üles lövvä-äi, sis lät ta siält arr kohegi muijalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku tuod nätas, sis piät sinnä kotalõ ütesä lepa ossa latva piteh maasisse tsuskama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ku tuo näkk, et tütrikul sääne hädä oll, nõudsõ timä ka kõik arr, et kas olõt abi ka otsnu ja kas kavva jo om hädä mann olnu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kutusutas viil parhillaqki Ilkandra kingoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tutvaq küsseq, mis naasõl vika, ütel` miis`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ku tuu Jummal lask umma hyngu nii vällä, syss om kyik saanu kaq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuu Jõelähtmel (11. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Ku tuud ei üldä, tulõ kurat kah sanna. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ku tuud rahha rohkõmb om, sis kulus pikemb aig, inne ku tä jäl tüüd tegemä nakkas. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ku tuui, naase võta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuu katõssa miljonni, mis sääl aastan kulus latsi koolitamisõs, olõssi Antslaga kokku pandnu, sis olõssi saanu panda käümä taksobussi egä kümne minuti takast! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
«Ku tuu kotussõ pääle jäänü kats perädüt mulku, saa-i säält inämb kunagi määnestki tullo tiini!» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ku tuu kuningas põlgnu-us arq, niq saanuki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuul aigu tööd tiit, syss üldäs, et tuust tüüst nakkai midä api saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuulipää keerulõ õkva sis väits sisse viska, ku müöda lätt, sis lüöt tuoga nõijalõ sisse, ku väits maaha satas um verega kuoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku tuul olnu maja poolõ, sõs mul es olnu inämb katust pää kottal. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ku tuult om, sõs tuu piässi olõma külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/index.htm
Ku tuult um, sis tuu um iks külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Ku tuu läbi sai tull' liina pall'o vahtsit inemiisi nink teno tollõ kasvi 1725 ja 1750 vaihõl elänikke arv 6000 päält 10 000 pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Ku tuulõkynõ veido inämbält puhas, leiväq hüdseq hiilgama. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Ku tuu om häste vällä mängitü, sis Setomaa päält om nätä, et kultuuri and müvvä väega pall’o parõmbidõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ku tuu om meelen, saa naada minemä edesi, korgõlõ, kavvõlõ, üle piire. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ku tuu om väikene, om tuu külä , ku joba inämb inemiisi kõrvuisi majjon eläs, sõs om tuu alõvik vai allõv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ku tuu päiv müüdä, inämb üt’idse niidü pääle es toheq puttuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuu pääle myni terätsemb küsüs, et mille Oravil ja mitte Oraval , sys saa tuu pääle õkva kittä, et vanast tuu nimi ollgi mitmusõn: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Ku tuu saanu är tetä, olnu hing rahul ja noorõ saanu mi kandihn är ellä, et talojärepidevüs alalõ püsüsi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ku tuut arq suhvlist mu laulatussõrmusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuut saq kaq sääntse rõiva, syss saa sullõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tuu ts´ura man om, sys kutsutas tedä ka kaksõmma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ku tuu tul’l’ jalq kirstust vällä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä Vinne massinaga sõit, sõs tükütäs esieränis müüdä sõitma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Ku tä arq joonu, tä sadanu esi ka merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä edesi pur'ot', elli tä jälq üle laivakao. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Ku tä edimäst kõrda AA-punti kaema ja kullõma läts’, sis es saa tä viil peris arvo, midä sääl tetäs. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Ku tä edimäst kõrda kuuld' perämäst kolmõ kvartetti kuvvõst, ütel' tä külänolõvalõ Leopoldilõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ku tä esä kuuli sis Adolf elli pensionist ja imä kulul: käve oopõrin ja kunstigallõriin ja taht` kõrgkuuli minnäq a tä raha sai otsa ja tä es lääq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Ku tä heitnü risti pääle, vai midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä kargas kirstust vällä,” and üteq perriga pangiq, tõõsõq perildäq pangiq, “Ku timä kargas kirstust vällä, anna tälle nuuq perildä pangiq vett tuvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä kinke mängjest kätte saa ja nime õigõhe ar ütles, sis saa tuu, kinka timä kätte sai, sõkõsikast. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Ku tä kuulsõ, et Eestin om kah, sis sõitsõ suurõ rekkaga, 40tonnidsõ paprõkuurmaga risti tii pääle ette. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ku täl hukka lää-i’, sis nakkas tä viiedät mängu mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku täl hukka õi lää’, sis tä nakkas mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku täl kerigu rõivaq ol’liq päält arq pantu, kohtaht pidopaigah ol’l, - no naakõ maadlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tälle haigõt saa, vai tõõsõ viha peräst, syss tä putus eläjät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku täl ol’l arq müüd, ma lasõ lämmind vihma ja ma piksega tõrguta, ma arq praavita.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku täl poig olnuq, syss ka võtnu arq, et õga tuu esä poig olõõs, tuu ol’l jo tüt’re poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku täl sõs mängo aigo hukka õs lää, sis alostas tä XIV-dat mängu, mink nimi om „peost maalõ“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku täl tuusama mängu aigo jäl’ hukka lätt, sis tä tõõsõ kõrra aigo ka jäl’ nakkas tuudsamma mängo otsast pääle mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku tä lugõ, nakkas kerik palama, a peläkui, tuu silmist ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku täl ütege kõrra aigo hukka lää-i’, s.t. ütege kõrra aigo ütske kivi maaha õi sata – vai ku tä maast haard neljä kivvi, a saa-i’ kõike kätte ja mõni jääse maalõ –, sis om ka’ niisama hukah ja tuu säädüs mass ega mängu aigo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku tä mar’a-aian uma pojakurnaga ümbre hulk, sis om tedä lihtsäle kinä kaia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ku tä minemä läts, syss tä karist, et arq teku ümbre mastõra kivest aida, a tekke puunõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä mu siist löüd, tä mullõ hüvvägi tiii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä naaq aknõst vällä lask', küündüq naaq maani ja nõid rubõ hiussit müüdä üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ku tä näkk' ülevän nõida, sattõ tä jahmahtusõst alla nõglapuhma ja tsusaś silmäq pääst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ku tä om lauda läveh, syss pernaane õks arq tsilkas piimäpisu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä pargin jalot’, visas’ muro pääle prahti, vali kasuesä Anatooli jõulukaktust kusõga, lei maalõ vanaimä poolõ küllä sõitõn jalaga kanna. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Ku tä sai säit’sme aastaga vannu, veiq ar ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä s´oo mängu ar’ mäng´, nii õt hukka õi lää’, sis nakkas tä mängmä III mängo – „kolmi“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku tä talost vällä lätt, syss tuu ei olõ hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä veel tulõ, ku tä harinõs, kül tä nakkas viil käümä, syss mi panõ tä hindä kette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä veidükene halv om, sys är väikukõisilõ latsilõ antku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ku tä võtt leibi vällä, pilsõ pingi ala nigu mürisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tä är nägi, mändse musta sanna saina omma, sõs ytel’, et sääl haisas suidsu perrä ja kae, mändse mustõ sainuga ruumin piät tä hinnäst mõskma! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Ku tä är nägi, mändse musta sanna saina omma, sõs ütel', et sääl haisas suidsu perrä ja kae, mändse mustõ sainuga ruumin piät tä hinnäst mõskma! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku tä är näkk', mändse musta saina omma, sis küsse tä mehe käest pangiga vett ja lubasi saina puhtas mõskõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku tä är näkk’, mändse musta saina omma, sis kysse tä mehe käest pangiga vett ja lubasi saina puhtas mõskõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Ku tä ülnüq, et Jummal'-essä, syss saanuq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõist võttaq ei olõq, sõs või neläharolist kah haina ja põhu man tarvitaq, a mud'o om iks kolmõharolinõ kergemp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Ku tõne sinno vihel, sõs om loetu niiviisi: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Ku tõne vastas, et ei ole kotun, sis nakas edimäne ort kõvva edesi-tagasi liigutama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku tõnõ sinnu vihtõ, tull kah tennädä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Ku tõsõ voorimehe ummõ hobõsit süütnüvä ja esi süümä naanuva, süütnu küll timä kah umma hobõst, a esi ei olõ sukkugi süvvä tahtnu, olnu ilma süümädägi ülearvo kõva. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ku tõug ar sai tet’tüss, aet’i külä kokko: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõnõ nakkas midä petmä, syss kohtuh tunnistas, et lepeq, leivä käe ja käemiis võtt vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ku tõõnõ pühäpäiv kaq ei tulõ, syss lasõ arq tappaq sinno.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõnõ tulõ sullõ järge, syss tuu süü su arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõnõ vei tõõsõ talo hobõst, syss suvõ päält masti rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõsõ jako ol’l putut, aet’i külä kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõsõn silbin om pikk vabahelü vai ülipikk helü, sys om ka rasõhus hariligult tõõsõ silbi pääl ja tuud olõ-iq erälde märgit, nt botaaniga, kultuur', programm' ; ku rasõhus om syskiq edimädse silbi pääl, sys om tuud ka märgit, nt ku'mpass' , na'rtsiss' . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku tõõsõ pääle om süä täüs, syss üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tõõsõ tulõva pühäpääväl kotost, sis piät nä jälki rutiini sisse elämä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Ku tüdruk uue ilma läbi vaaten, käünü ta päälmaa küll kõrra ärä, aga herne ollu maa sisse vajunu ja tema ei ole tagasi mõisten tulla. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Ku tükk aigu olt üte as’a kallal, sis nakkas rohkõmb miilde tulõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Ku tükk` miildüs, milles eiq," ütel` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Ku türkläseq vallutiq 1541 Buda, sõs sai Ungari jaetus kolmõs tüküs ja nii jäi tuu 17. aastagasaa lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ku tütrik om mut’t’unu ja tapp ar uma latsõ, syss kats kõrd and Jummal tälle andis arq, et ta timä oma suurõ häü peräst nii tekk, a kolmadat inämb ei anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tütär ol'l Vil'ändimaal kar'ah, syss ma anni timäle üteh, et pikse iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tütär olõ-õs mehele lännü, syss tälle sai õks oma lehm ja lammas ja rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tüü aig kõva, syss ol’l rahvast vähämb ja pühäsit ka vähämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tüüd ka tegi, syss õga viie minuta takast jalq rehäs üle silmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku tüüd kuigi meili pääle saata’ ei saa’, või käsikirä saata’ Võro Instituuti, Tartu 48, 65609 Võro liin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Ku tüüd tetäs sakõstõ tulo saamisõ peräst ja kunsti ummi ideie näütämise peräst, sõs mängmisel hariligult säänest tsihti olõ-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Ku tüü uma perrega är jõvvat tetä, om hää. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kut’jat maidsõti, syss naat’i süüke süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’sariq pes’väq, kooniq tõld jäi tii pääle ja hobõsõq pagõsiq mõisahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ar’ üt’les, et herr, siih müürü alt kui hobõsõ jalaq tuuh t’s’ulanaj paistusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ar’ üt’les, et ma taha ka väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ kuningat süümä, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ poja süümä ja pan’d’ söögi sisse ihti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ sepäq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ sugulasõ kaq ja vei imä liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kut’s’ üüse teki türmü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuu aigu inne pito tulõ pilli- ja lauluhelü’ puhtas puhku ja köhätädä – tõnõkõrd ka kapstatünni kaia’ ja uuri, kas hää om alalõ, kas jõvvuga kivi om olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kuuba: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
Kuuba , ammõtlidsõlt Kuuba Vabariik , om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuba
Kuuba pääliin om Havanna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuba
Kuudsil ja Karisöödän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Kuuh elät aastakatõ iis vist medälit anta-ai`, a mi olõ uma naasõga jo 29 aastakat abieluh olnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Kuuholeku edesiarenedeh paistu a, õt inämalejaole kohalõtulnuist om kõrdadõh tähtsamp taa, kuis kuningriiki kõrralda ja tetä ni, õt olõs tetüs, mitte a poonata taa üle, koh tä sõs õks olõma saa. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Kuuh olli' mitmõ küla hobõsõ', tuuperäst tuudi kah pallo puid, et suur tuli olõsi, mudo, ku väikene um, sis hobõsõ panõi tulõst tähele ja lätvä är' mõtsa voi essüse är', voi saava sussõ kätte. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kuuh olli' mitmõ küla hobõsõ', tuuperäst tuudi kah pallo puid, et suur tuli olõsi, mudo ku väikene um, sis hobõsõ panõ-i tulõst tähele ja lätvä är´ mõtsa vai essüse är´, vai saava sussõ kätte. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kuu ja taivatäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Kuukihä - kuul valgõ rõngas ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuukõnõ, võta käsin hinele!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuukõq hummõl kyik siiä kokko, syss miq võta kõõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kuukõq hummõn kyik kokko, syss võta korragaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuukõsõlõ : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kuul'd', et tiiäi kiä lätt müüdä, nigu matsk ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul'd' jalq, ku suurõ mürinäga tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul'd' ku hiideti midägi maahha nigu madsahti ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul'd' takah mürinät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul'meistride leksikonin um ynnõ üles tähendet edimädse Schwarzi raamatidõ nimeq, a näide sisust ni saamisluust ei tiiäq suurt midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Kuulda om, õt nokki om tuu Pekojummal viil timäl kotoh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kuuld, hobõnõ hirn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuldi kõrraga ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kuuldi kõrraga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuld jalq, tulõ nigu kyik maa tõrgus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuld, kellä lüvväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuld, kikkaq kirgväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuldminõ om üts viiest meelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Kuuldmisõ närviq saatvaq sõs kuult helü tundmisõ edesi aiu poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Kuuldmisõ riistaq ommaq kõrvaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Kuuld timä ku soeq, Pühä-Üri piniq undasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul`d timä sis , ku naas hopõn häräga kõnõlama, ütel, et kiä imeh nu sinno vidämä sun`d, ma olõ jo tuo pääle luod, et vittä, a sul um asanda laskõ hinnäst vaivama naada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuuldõmäng. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kuuld, üteh paigah piniq haukvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuld, üts tarõh väega oih'k."A ma kae." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuule, Nestor, kas sul tekk müvvä om? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuule`, ma ole nüüt päästjä! http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Kuule, mis sa täämpä istutõd, ega sa noist midägi ei saa. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Kuulen, et õpetedes mulgi kiilt Sii om joba piäaigu nigu medel Võrumaal võru keelege. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Kuule, näks ole jõõh, ärä mine. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Kuule vana sõna, ärä söögu vana ossa [osa]". http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuulgõq, kulla langukõsõq!(Sajarahva küsitelemised.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/23.html
Kuuli 19. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Kuuli Peterburin 13. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Kuuli 1750. a märdsikuu. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Kuuli arq, peeti tälle kindrali puhtõq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli esä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli imä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulijide vastus olli kõva uskumada naar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kuuli_ks, kuuli kynõldavat: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/11.html
Kuul iks um katsi huult: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/3.html
Kuul iks um kollq huult: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/5.html
Kuuli ku pal’lo ao peräst esä kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulilõ ütesä risti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli 13. mail 1973 infarkti Talina Meremuuseumin, kos tä valvurina tüüt. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Kuuli miis arq, niq jäi latsõkõnõ, pujakõnõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli naane arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuliq viil, ku vällä läts ööse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli timä ar ja kasvi kirstu kaasõ pääle illos mar’a tsäuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli timäl naan’e arq ja timä mat’t tuu kah uustõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuli vaenõ veli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja [koolja, surnu] käsu murdjalõ Vanast oll Joora-Savihoovih (Vastseliina vallah) üts õigõ krõpõ naistõrahvas elänü, kes inne surma uma tõbõ-vuutõ [haigevoodi] pääl pujalõ ja minijale käsu and tälle villast, langassist. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kuulja kotusõhõ heidetäs villanõ rõivas pingi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuljalõ pandas kaq künnel kätte ja kiri otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja mõskõ-vesi, tuud kül kästäs nii vällä, koh üle olnu-us käümist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja ol'l havvast vällä lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja oll pand sendsehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja paistõdi nii arq, nigu es olõ inämb uma näoline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja pääle lastai silmävett, timä jää-äs ka hämm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulja saadõtas kõõ küläga kässi pääl arq piirini, koh myni korgõmb puu om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulke, kuulke, noore' mehe'! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Kuulkõq, kull´a langukõsõq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Kuul ` meistreq piät vahtsõl aastal tegemä parõmbit oppõkavvu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Kuulmeistri kaibas esäle, et sa umma poiga keelä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulmeistriq tiiseväq tedä raamadukõsõ "Lühikene õpetus õigest kirjutamisest parandatud viisi" perrä, lehelugõjaq hulga lehekirotuisi perrä, seldsitegeläseq tiiseväq tedä ku Eesti Aleksandrikooli pääkomitee ja Eesti Kirämiihi Seltsi presidenti, Lõuna-Eestin tunnõti tedä viil ku kallendritegejät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kuulmeistri võrokiil’side kõrralduisi kullõmine ja kullõmisõülesandidõ täütmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kuulmetsa Heli Väega suurt saaki mõtsast timahava ei saa, a mõtsa tasus iks minnä: mõnikõrd vidä kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kuulmetsa Heli pilt, Uma Leht Kas äri lätt parõmbalõ suurõ vai väiku laada pääl, kotost kavvõl vai kodo man, tuud uursõ ma Antslan Hauka laada pääl (10.–11.08.), kohe tull’ kokko ilmadu rahvas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuulmetsa Heli pilt, Uma Leht «Kolm aastat tagasi es mõista ma heegeldägi, a sis sai üte mänguasju tegemise raamadu ja tahtsõ säält õkva midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kuulmetsa Heli pilt, Uma Leht Pokumaa vahtsõnõ ettevõtminõ «Kamakõrd» kuts 5.-7. klassi latsi esi kamma tegemä, luudust kaema ja regilaulu laulma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuulmistunnistustõ om märgit hitziges Frieselfieber , mink perrä om rassõ üteldäq, määne tõbi tuu oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kuul nakas' väega hallõ vaestlast ja tää võtt'ki vaesõlatsõ hindä manoq elämä. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Kuul oless ommeti saanu edesi tüüte, ku kik vanembe oless oma latse kodukuuli toonu. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Kuul om kõrralik, käüt riigiasutuisi pite, et saia rahha teie, elektrivärgi ja Interneti jaos. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kuul om normaalnõ, lätt sinnä jalaga, olõ-i trammi-trolliga sõitmist. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kuulsambaq klassikalidsõ muusiga luujaq ommaq olnuq Bachi Johann Sebastian , Haydni Joseph , Mozarti Wolfgang Amadeus , Van Beethoveni Ludwig . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klassikalin%C3%B5_muusiga
Kuulsambaq mustlasmuusiguq ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Kuulsambaq viiesepäq ommaq Aslanian, Farhat ja Tjeknavorian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kuulsaq ommaq iraani ehitüskunst , maalikunst , vaibakudaminõ, kalligraafia, savitüü ja metalitüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kuulsaq ommaq nii näide lauluq ku tandsuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Kuulsuisil tulõ nüüdsest uma hää nime iist saisma naada! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Kuulsuisi nime omma ohun! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Kuulu es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulu korporats'uuni Fraternitas Rigensis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Kuulu om nätt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulutusõ vastavõtmisõs and' toukõ õkvalt läbi saanuq Tõnõ ilmasõda ja tuu om edimäne üleilmalinõ kokkolepeq, määntseq ommaq nuuq õigusõq, miä kuulussõq kõigilõ ilma inemiisile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise%C3%B5igus%C3%B5_kuulutus
Kuulu viigaq saiq kuuljaq, elävä viigaq tulliq ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulu viigaq tsiuguq, saa kui kuulja (näq joq peiq väegaq kavva essä koolnult sääl pingi pääl) elävä viigaq tsiuguq, tulõ ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ Ivanikõnõ, süütäqkui minno ka nii pal’lo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ Paaba Karaleevits, mis meil hädä tapõlda? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõki-is ku arq lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ_ks, kulla sysarõni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/8.html
Kuulõ_ks, kull´a sysarõni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/5.html
Kuulõ_ks, mi kull´a sysari! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/5.html
Kuulõ_ks, mu hüä väükene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/19.html
Kuulõ_ks, mu kulla sysarõni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/9.html
Kuulõ_ks, mu sirgõ sysar: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/71.html
Kuulõ_ks sa, ime helläkene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/65.html
Kuulõ_ks sa, kulla sysari! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
Kuulõ_ks sa, kulla sysarõni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/b/1.html
Kuulõ_ks sa, kulla sysarõnni! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Kuulõ_ks sa, kull´a sysari! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/5.html
Kuulõ_ks sa, kütse küläveli! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Kuulõ_ks sa, oigõ unopoja naane! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Kuulõ_ks sa, verrev velenaane! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/35.html
Kuulõ_ks, tsõõri tsõdsõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/8.html
Kuulõ kulla esekene, kannõlii, kannõlii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ kulla imekene, kannõlii, kannõlii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ, mis tuu mõtsah räk’s'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuulõ naatas legoklotsõst ehitämä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Kuulõ om ärq kaonu ka Võro ja Põlva maakunnõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
“Kuulõ osta soo tsirk arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuulõ poiss, milles sa nii väiku koormaga mõisa läät?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kuu lõpp ei olõ sadõmidõ poolõst mitte väega helde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/index.htm
Kuu lõpp um jahhe ja või ollaq joba üükülmä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Kuu lõpp või ollaq häste jahedamp. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
Kuu lõpun kuulutõdas IV Uma Pido lavastaja vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kuu lõpun noorõ kuu ümbre piäs minemä joba peris külmäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Kuu lõpun piässi külm tsipakõsõ perrä andma, a märdsi edimäne puul tulõ kah külmäpuulnõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kuu lõpupoolõ või minnä ilm veidü segädsembäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Kuu lõpupoolõ või tulla ka pikset. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Kuulõq, korgõ kosilanõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/19.html
Kuulõq sa_ks, korgõ kosilanõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/d/3.html
Kuulõq sa_ks, kull´a sysarõni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/5.html
Kuulõq sa_ks, linnu ristivele naane! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Kuulõ sa_ks, tsõõri tsõdsõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/8.html
Kuulõt ja kuulku-ui, näet ja näkku-ui. http://www.setomaa.ee/
Kuulõ-õs tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d, et paja kõp’in om joq ja visas’ jal sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d’, et herr jo tulõ, habisõs jo kyik liin väegä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d’, et kuningatütär nakkas mehele minemä toolõ poisilõ, kes kuningatütre tõi tuust ilmast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d’ inne puult üüd, et suur mürähüs oll väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d’ ku repän mäe pääl laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuul’d’ tallih hobõsõq taplõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuumah sannalõunah tasoti, hõõruti ja vihuti haigit kotussit ja mõnikõrd sai pall'o parõmb kah. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku umakandi tarkus ei massa… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku umanik ei jõvva esi võssu raku, sis tulõ kiäki otsi tuud tüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Kuuma pliiniravva määrit soolaliha rasvadsõ veerekesega kokko nitsipsat kohetusõ pääle. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Ku umast poolõst lasiq lehmä viljä, syss pääkar’us kaibas kotoh arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuma vällä kiskmises pruugitas ka taro piki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuu meel lännü halles [haledaks] ja võtnu latse hendä mano ja täämbätseni päiväni nätas tedä kuu pääl, pang üten ja viht tõisen käen. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ku um huuaotüü, tetäs nii kavva, ku inemine pistü joud püssü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kuum kivi aad'a all? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Kuum kivi aida veere all? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Ku um kõik latsõ läbi küsüdü, ja är tõmmadu, küsüs tuu kah ridaimä käest: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ku ummi asjuga olõt tasakaalun, om häste. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Kuum toss tulõ massinahe sisse, paisudõn pand kolvi llikma ja tege tüüd, nink perän lastas ärqjaahtunu toss massinast vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%A4oppus
Ku um tuult, sõs tuu um kimmähe külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
Kuum ärvärdänü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Ku um õkva lähkül elojõvvolinõ talo, um sääl ka massinit, midä saat egä ilmaga käümä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kuun köeti lämmäs suur sann, veeti vesi sanna ja manotulnu Eesti huvilise saiva kah sanna aoluuga tutvas. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Kuunolõkilt tullit vällä nigu oinas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Kuun tetti veidü tüüd ja käüti üten pererahvaga sannan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Ku unõh näet, et midä avitas, et aida tege vai, syss tuu om hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuu om aomõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuu_(aom%C3%B5%C3%B5t)
Kuu om kolmõ vaka maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuu om taivakihä, miä tiirotas ümbre Maa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuu
Kuu paistnu selgehe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Kuu paistnu väga eledäste, kui sõitnuva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Kuu pallõmine olõvat pallo tõbetsid terves tennü.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kuu pujalõ tulõdõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Kuu puul kost´mahe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Kuupäivi kirotamisõs pruugitas päävä järekõrranumbrõ ja aastagaarvo jaos inämbüisi arvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Kuupäiv om nimi, miä andas pääväle tuu kallendrisüstemi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Kuupäävä perrä om võimalik üttemuudu arvo saiaq, määnest aastaga päivä mõtõldas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Kuur' las jääs pääle. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kuura-maa kuninga verda. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kuurma iih, kuurma takah, hopõn keskpaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Kuurma iih, kuurma takah, kestpaigah hopõn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=732
Kuurmast oll andunu kõik kausi naasõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Kuurverest Kähri valda Tännässilmä küllä perisumas ostõtu tallu 1897. aastal. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kuurõivaq ku ommaq, syss tohei kerkohe minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuurõ rõivakõsõq ülest ja astõ läbi tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus aeti poolõs lahki, kaibõti mõlõmbaq poolõq tühäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuu saistus om suurõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuu sa säält midägi lövvät, sis vii uma lähemätse maa piirikivi pääle, paloda kolme kadaja halo pääl ärr ja tuhk tuu kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kuus inemist om saadetu, kõik ütesugutsin rõivin ja meie piäme ärä ütlemä, kes näist meeste- ja kes naisterahvas om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kuus kar’ust pidi kõ väläh olõma suurõ karaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus kilomiitret Valgast põh'a puul oll' vana keskaigside kivimüürega Paju mõisa , ümbre om luminõ põllulagõndik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kuus kuud pääle saajit sündü näil tütär Susanna, kiä ristiti 26. lehekuu pääväl 1583. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
- "Kuus mulku hobeserauval." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Kuus nädälit om timä prii pääl, syss naatas timä üle kohut mõistma, et kohe timä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus nädälit viil hingekene käü kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus olli tarka, a säitsmes oll ull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus tennü vasta: krookst. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kuus tükki lätsi ärä mant, seitsmes lää, muudkui naas pedäjäd jürämä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kuus tükkü ütliq, et mi taha taivarikkust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuus väikut pundikõist – kolmõ inemise pia päävä tüü! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kuusõkõnõ panti kaq pähütsehe, et kuusõluh’t’ om hüä, ku koolja om kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuusõ-ossakõist om ka hää panda koolja mano, nigu halva luhti olnu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuusõossakõsõq ala, pallai pääle, kaditõtas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuusõossast võeti otsiti säänä ts'ank. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuusõoss havvuti ahuhn ärq jaq sõs käänti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kuusõpuuq panõ pliidi ala, syss kirekeseq tsiugolõsõq vällä kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuusõpuust." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kuusõvaik puhastas haava, kupõrus võtsõ batsillid, rüäoras arstsõ ja või võtsõ pehmeks. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Kuusõvaniguq ommaq kyik’ pernaasõ Maie hindä tettüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Kuut võrokiilset saadõt nakatas ekraani pääl näütämä iispäävä õdagist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Kuu viimädsel veerändil omma ilma lämmä, a tulõ ette kaia: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Kuu võidas kirotaq nii sõnno kui arvõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
"Kuu, võta ar mul käsnätse käe (ütskõik, koh ommava käsna) ja' anna mullõ terve käe'". http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kuuõ nädäliniq või timä kõõ kärbseh kodo tullaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuõ nädäli peräst pääle kuulmise om edimäne mälehtüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuõ nädäli pomkaq om tuu, kuq miq koolõ arq, neile näüdätäs 40 päivi miq häid töid ja halvu töid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuuõ nädäli pääle tuu raha an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vaadete sedä lugu ja tõisi siandsit, kus süidlase ei ole karistust saanu, sis om mede riigin iki midägi peris viltu. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Ku vaestõ parki jää üts tütrik, sis om mäng otsan. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku vahepääl trehväs syss proomiti jõudu ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vahtmah olli, sis näkk, ku puuk tull tühä kotiga ja visas koti inne aita ja esi tull peräh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Ku vahtsõnõ territoorium luudi, oll' pall'o vaiõlust, kost piiriq minemä pidänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Ku vaia om, toova ka rohtõ, näütüses keeletüide rohtõ nimekirjä pantut korvalooli, miä om esieränis hüä süämele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ku vaia, sõs avitõdas ütstõist. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Ku vaia, võetas mano eräalanõvvoandja ja tekniline toimõndaja. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ku vaija oll, syss hõigati ynnõ ja kõrraga tull vassar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vaija tulõ, syss maq tulõ, võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vald olõ-i nõun, sis mi saa-i kaibmisõs lupa anda, tuud ütles maapõvvõsäädüs. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Ku valgõq las'nitsaq olliq elutusõn, sõs üteldiq valgõq hobõsõq häste edesi minnev. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Ku vallavanõmbas sait, sis tahtsõt latsiaia ja kooli staadioni kõrda saia, Piussa vahtsõ keskusõ tetä, no omma nuu as’a olõman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ku val’maht’ mano, ol’l pal’lo ilosamp viil ku inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vanaesä läts syss hauda tän'teh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vanakurat ello tul´l - vai kuigi, sõs võeti pihelganõ tokk, lõiguti ütesä risti pääle ja sõs tuuga, ku nätti, sõs lüüdi ja tuuga tapõti är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ku vanalinemisel lätt eelektri vällävõtminõ meelest, näütüses lätt puuti ja unõhtas triikravva sisse, sis om ussõ man tahvli pääl kirän, mis asi mis tepslin om. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ku vanaq inemiseq põllo pääl tüüd tegeväq, sis näq ütle-i tõnõ-tõsõlõ "Joudu!", a ütleseq "Jummal appi!" http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ku vana sa olli' ku mehele lätsi'? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ku vanast oll' vaja ütest paigast tõistõ minnäq, sõs minti jalaga vai hobõsõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ku vanast ristiinemise tütreq olliq halvu kätte saanuq, syss ülti, et naaq äeiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vanastõ palukaq punatsõs lätsive, minti joba hommuku varra marjalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ku vana är kaosõ, sõs ei mõista arvada, mis saa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ku vana üt’el’ syna, syss sai väega häpe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku var�mb oll� Mikit�m�e Naiskodokaits�h kats naist, sis minev� aastaga l�puh liitu’ Naiskodokaits�ga viis Mikit�m�e nuurt t�trekku. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Ku varramba om mõtõlnu vana Võromaa umavalitsuisi kuuntüü, vana Võromaa sümboolika jne vällämärkmise pääle küländ ahtagõnõ tsõõr huviliidsi, sõs no tull' vällä, et tuu huviliidsi tsõõr om kõrraga suurõs ja lajas lännü. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Ku vars lätt rattil takah, syss om rattil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vasta ajat, ähvärdäs vanamiis nuiaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
"Ku vast 30 süümä aetas vai kõneldas, sõs ütle iks alati "jah" ja "ja"." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kuva upin om haugat puul, kuva raas, olõi terveht ar süüd üttegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuveidi pääliin om Al-Kuwayt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuveit
Kuveit om riik Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuveit
"Ku veli nii tee-i, nigu käske, tulõ vai havvast vällä!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Ku vereväq tulbaq taivah helgetäseq, üldäs, et virmaliseq taplõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku verevät linki olõ-i, saat vahtsõ artikli luvvaq õkva päälehelt: kirotat artikli luumisõ kasti sisse artikli nime, vaotat nuppi Luuq leht ja nakkat artiklit kirotama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Ku vesi juusk, tuu om murõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku vesi lätt väega kuumas, nakkas tä kiimä nink täst saa toss . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Ku vesi muutus väega jahhes, külmäs tä ärq nink täst saa iä vai lumi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Ku vihamehega om üten sanna minek iin, sis piät umavaihõl inne päävä minekit är lepmä, vihha sanna üten es tuvva. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku viil edesi om joudu filme kaia, saa valli, kas tahetas kaia' III küläpillimiihi päävä vai I Uma Pido filmi. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Ku viil esäkotoh elli, syss olli lõunavaihhõ mar’ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku viil külä asi ol’l, lät’s maja palama, käüt’i jumalaga ümbre maja, syss tuli tõõsõ talo poolõ es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku viil mõni Võro maakunna tii vai sild om kogõmalda võlss nime saanu, tulnu kah kirota aivo.vinni@mnt.ee vai kõlista tel 782 7304 vai 508 6936. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ku viil noorõmb ol’li, kumardi iks jumalalõ jalga, pan’ni päägi ligi maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku viil piir valla lätt, mis sis sekä siin ello nii käümä aia, et keskkuul kah tagasi tuvva. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Ku viil toolõ kätte saanuq, kiä sääl tänit, syss tiiäi, mis saanukiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku viil t’aagan ka ol’l, syss tuu tul’l jal umma ropsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ku viimäte uma "Pygmalioniga" Põlvan käve, jäi jälki alkoholiga liialõminek` silmä," nimmas` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Ku viitkutskõt ar’ mängit, sis nakkas mängjä timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ku viitrassi kaivõti, läts tuu täpsele kivist müüdä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku viitsilgaq vai lumõhebemeq pilvist maa pääle satasõq, sõs om tuu vihm vai lumõsado. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pilv
Ku vili saa otsa ja hind üles ronima nakkas, müü PRIA vilä är, et tuuga hinda allapoolõ tuvva. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Ku viländ verd joosnuq oll', köüdeti haav puuvillatüküga kinniq ja valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Ku vil’äq vai niidüq ol’liq ar söödedüq - pääkar’(u)ss vastat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku viskaja pilpa pööra sisse saa visada’, siis saa tä lüümä, a ku õi saa’, sis lööse jälke innene lüüjä ja lööse nikavan, kon kiäke’ saa pilpa tsõõri sisse visada’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Kuvvagiq tunnõiq, vai undaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuvvagiq viisi es lääq taplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuvva silmä oll hämmänü tuu veega, tuust kõ näkk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuvva tammõ ossa pite võt’t, tuu visas jõkkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kuvva tütärd?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Kuvva viisi tiq ello olt jäänüq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Kuvvi rohkõp? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuvvõkümne aastaga peräst om täämbädside lanke pääl jälleki mõts. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ku väega pikkä aigu nälän ollaq, või tuu kätte ärq kooldaq kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4lg
Ku väega suur raha ei olõ, sis tõõnõkõrd lüüt käega. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ku väiku talopidäjä nakkasõ õkvatoetuisi saama kooni 1250 eurot, sis saava nä tuu kätte lihtsämbäle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Ku väikut partiid puuti nakkat andma, sis ega nä kah pall’u rohkõmb massa taha-i,» ütel’ Harju Heino, kiä kasvatas mahhet tatrikku Rõugõ vallan Sadramõtsa külän Jakobi talon ja müü tuud Tarto liinan. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ku väist peon hoita ei mõista, sis mu meelest om iks midägi vika mehe man,» löüd Aivar. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Ku vällä arvata Fibonacci (kiä elli ja oppõ ka Põh'a- Afrikan ja Konstatinoopolin ) tulõmus kruutõ kotsilõ aritmeetilidsõn jadan, sõs keskaigsõn Õuruupan arvoteooriat es tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ku vällä tulõ-i, sõs rahvas iks kõnõlas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Ku väläh paistus täüskuu, sys um vanõlats' sääl pääl, üte käe otsah um pang' ja tõsõ käe otsah viht. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Ku väläst käämäst kodo tulõ, sis käu lauda pite vingõrdõh-vangõrdõh niigu 7l anoma ja luidsa 72 kolisõsõ 73 õnnõ 74 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Ku võimalik, sis kõrra aastah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ku võimolõ sai Kadžaarõ dünastia luuja Agha Mohammad-khaan mass' tä Širazilõ kätte tuuga, et lask' kaitsõehitüseq ärq lahku ja vei riigi pääliina Teherani . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Ku võismõlilli juurõq ärq praatiq, saa naist kohvi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Ku võlgu anna-ai, sis olt üts kõrd halv, a ku annat, sis olt ütesä kõrd. http://www.setomaa.ee/
Kuvõrd olnuq sääne asi võimalik? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Ku võtai, ma parhillaq hidä arq kägistä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ku võtat aolehe valla, sõs kõgõ põhilidsõmb ostukuulutus põllumajandusõ poolõ päält om terävili,» ütles vana Võromaa üts suurõmbit tsiakasvatajit, Navi külä Jaagumäe talo peremiis Timmi Mart. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ku võtt kuulja kässiga, oll raha käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku võtt viahakandsu, nakas vihtma kandsuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku võt’t merest vällä, ol’l kyik ilm vallu täüs, ja hõpõtsõ ubina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ynn om, syss tulõ esi aknõst sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ynnõ varas’t’ midä, pan’d’ jalq Migulalõ küündle, et kõrda läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kuz`z`ä kolga vargis! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kuzär läz' viralõ maalõ, möije sääl hobõsõ arr', olli rikkahe päälegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku Õuruupa kolonistiq jousõvaq sinnäqkanti, naksivaq nääq järve kutsma Manitoba järves. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
“Ku õdag tulõ, mullõ kõ hiidetäs rist pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku õdagu syymä naksimi, oll’ mu imehtys suur: aastanõ lats, kiä poodileibä ei putu, sei Lätist tuudut leibä katõ suupoolõga! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ku õdag õnnõ sai, ni tull halva tütär perrä ni naas kutsma, et tulõ sõbrakõnõ mi poolõ villo vinnütama, paklit lükütäma, vett mi memme uot sinno, meil um lämmi leib võijuga lavva pääl, luits livva veere pääl, A kassikõnõ ell aho pääl, tuo naas säält kielmä, et mingu ui joht, sääl umma süvä havva läve all, kuuma kivi ahoh, kieb vesi katlah, ora umma otsõltõ pantu, säksäväitse sällüpäidi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku õdang tull, sõs nakas üts helü aho takan tänitämä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ku õdang tul´l, sõs nakas üts helü aho takan tänitämä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ku õigõt päivä ei olõ, sõs vaher häste ei tsilgu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Ku õigõ vanast olli sanna üte kambrega, sis aopikku om sannule naadu ehitämä vüürüst manu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Ku õks tsukruga sahvti äräq keedät, sis tulõ maru hää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ku õnnõ kats edimäst tingimüst ommaq täüdedüq, sõs om tegemist kääbätshod'otähega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hod%27ot%C3%A4ht
Ku õnnõ saematõrjaali tuuta, sis sügüse om kõrraga hädä: ehitüse saisva ja tuud kiäki ei osta,» kõnõlõs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ku öütsiaig oll lõpnu, korssi poisi viimätses õdagus raha kokko viina jaos. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ku üldse midägi tetäq, sys iks kõrralikult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Ku üles sekät, saa mõro sann. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku üless (h)eräši sis lä•s küln¦nigu irmutulõ. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ku üliopilanõ olli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Ku ütel' naaselõ arq, et maq tii laiva, syss ragi kirvõ kivvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ku ütest pillirühmäst om veidebä ku kol’ pillimängjät, sis mängi’ võit, a kuningriigi meistri tiitlit vällä anda-ai (õnnõ kiigalüüjit või olla’ ka’ kats, sis loetas jo võistlõmisõst). http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Ku üte är vihevä, lätsi tõsõ laudu pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Ku ütlemi vallalõ traditsioonilidsõst söögist, sis saa meist liinatarbija, urban-inemine, poodisõltlanõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Ku ütlet sõs tälle, et nii õks sünnü-i tetä, pühä läte olõ-i kortinamaja köögi kraanikauss, et kraanist tulõ üllest puhast ja säältsamast torost lätt tsolk alla, aja timäkene silmä suurõs ku rattatsõõri: ega timä sõs pühän lätten es mõsõ, timä tull’ paar sammu pühäst lättest edesi ja tsolist’ sääl… http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Ku üts'võrrasusmärgigaq kokko näüdädüq tõõsõndiq ommaq tähistüjärekõrran õkva kõrvuisi vai lähkün (sama vai kõrvalleheküle pääl), sys andas eestikeeline vastus ynnõ üte tõõsõndi perän. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ku ütski «sinikivi» essü keresekivve sisse, sis tuu tsurksõ kõgõ sannahkäümise ar, sann oll' mõro ja peräh oll' päävalu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ku ütskõrd tulõ kooldaq, sõs tiiä-iq, kost tuujaos külh aigu võtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Ku ütskõrra tul Tsuhkna kuningas suurõ siaga Petseri pääle, ni tahtsõ maastõrat ärr häätä,. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku üts nuur inemine taht saia ettevõtjas, millest tä piäsi pääle nakkama? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ku üts um saanu, sis tõni lätt. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
«Ku üts võtt iist ja pand hinge sisse, külh sis om perrätulõjit,» selet’ Allasõ Anti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ku ütte nimmada, sõs võisi tuu olla Vahtramäe Meelis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ku üzkõrra jäll’ laz’ ristämmä puol küläh oll, anti sääl valgit hernit süvvä, nigu kalasilmi, ol`l` viel õiho piimätses ka tõsõ tettü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ku’ kol’ vuuri hõikas ja jovva-i istma saija, sis võõdas pant´. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Ku’ kulänjat õs olõ, sis ku’ oll pall´o tsurrõ ja tütrikka kuuh, sis naati kotsit vaeldama. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Ku’ käsk midägi tetä, sis näütäs kõigilõ asja ja ütles, kelles s´oo asi om. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Ku’ saa viländ mängu, sis naatas pantõ vällä võtma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Ku’tsu meida kodu oodi, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Ku’ vette minti, sis kõkõ inne panti kol’ vuuri vett suu pääle ja pää pääle ja hiideti rist ette, nigu tulõsi-i õnnõtuist. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Kvaeh, kost nii sugune nallakas luum vällä tullu? http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kvantmekaaniga om hulk põhimõttit, miä seletäseq füüsigalist reaalsust aadomidõ ja viilgi vähämbide tsibipudinidõ ( elektroniq , proodoniq ja tõõsõq) tasõmõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvantmekaaniga
Kvant om füüsigalinõ objekt, miä tekküs, ku süstem lätt ütest olõkist tõistõ, ku tuu süstemi olõkiq vastasõq määntsegi füüsigalidsõ suurusõ (hariligult energiä ) diskriitsile väärtüisile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvant
Kvarts om silikaatnõ mineraal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvarts
Kveene põhimurõ põra om tuu, et näil olõ-i kiräkiilt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kveeni instituut tetti 10218. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kveeni keelen pruugitas ka vanno soomõ sõnno, midä Soomõn inamb pruugita-ai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kveeni kiil om lähkühe köüdet kolmõ soomõ-ugri keelega , midä kõnõldas Põh'a- Skandinaavian : meä kiil , kar'ala kiil ja soomõ kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kveeni kiil om saanuq mitmit lainsõnno norra keelest , näütüses pruugitas sõnna tyskäläinen (s'akslanõ) soomõ sõna saksalainen asõmal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kveeni kiil om õdagumeresoomõ kiil , midä kõnõlõsõq põhilidsõlt Põh'a- Norran eläväq kveeniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kveeni kiil om õdagumeresoomõ kiil, midä om kõnõlnu kveeni rahvas, kiä tulli Põh’a-Norra Soomõst ja Põh’a-Roodsist ni säi hinnäst sääl põh’apolaarala pääle elämä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kveeni kiilt naatas oppama ka kveeni latsiaian käüvide latsi vanõmbilõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kveeni kultuuri ja keele vasta om huvi nõsõman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kveeni saisva põra pall’odõ samasugutsidõ küsümüisi iin nigu mi umbõs kümme aastakka tagasi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
- "K?ve kosjul," koste vanemb mees, "kiteti ?ige illos ja h?? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kygõ edimäne tul’lgi Mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Kygõkogo, Universum) um lõpuga vai ilma. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kygõkogol olõ-i algust egä oca, taa um igäväne. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kygõkogol olõ-i kohki viirt ega lõppu, taa um lõpmalda suur. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Kygõ lämmämbäs tekkiq hinge latsi ristsyna vastussõq, miä inämbüste ilmadu iloside kaartõ pääle kirotõduq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Kygõ paremb kasumise aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kygõ parõmbalõ tunnõ ma hinnäst põldõ vaihõl, küläteie pääl". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Kygõ perän täütätünn`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayneli.htm
Kygõpäält lõpõtamiq põimukuuga: ku ka muuga es lääq ilm täppe, sys üükülmiga oll` mul õigus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Kygõpäält piät yks popka olõma. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kygõpäält tulõ tetäq üts tsyyr´. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kygõsagamaidsi ruuhhi tuudi täl’le, timä iks poonitas umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kygõst tühäst-tähäst, miä elon või ette tullaq, massa-i kah kynõlda. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Kygõ suu mastõra pääle väega tük’it’i ja tük’it’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kygõ suurõmb elamus oll` muiduki Kaplinski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Kygõ suurõmb hädä om pääkattidõgaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Kygõ vahtsõmb hainategemise moodus om hainu punt ` mine vai pallitamine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Kyigih võit kävvü niq tüüd tetä, ku tervüs ynnõ lupa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigil hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigil kuu kukruh, päiv otsa eeh, kihä kyik taiva tähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigilõ sai joq tuud velenaist viländ, nii kavva ku arqki kakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigist ol’l otsnu, arq kyigist oll otsnu, kohki olõi, niq olõki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigist taheti arq naist võtta, a kuningapoig ei taha esi kostki võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyigist virot’ möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik aig teguts` kunstniguna. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Kyik aivaq säält hobõstõga üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik avitajaq tõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik eläjä sugu läts laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik hiitüq väega arq, et mis noq saa, vanamiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik hubisõs ja habisõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik huvilisõq ommaq oodõduq! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kyik hüä meelegaq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiki LK tüükotussid jõvva-i tankotsil nimmada, ütlemi ynnõ, et tää om viil´mitmõl puul tennüq valvuri, korrektori ja ammõtnigutüüd. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Kyik ikuq ommaq edepuul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiki mälehtedäs pomkide aigu, kes majast ommaq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiki pet't. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik joosiq vällä tuud eläjät kinniq võtma, tütär jaq kodohoitja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik joq kaesõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik joq tahtvaq nii juvva, nii tahvaq juvva kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik joq tän’täseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kaesõq, kes soo noq tul’l nii illos’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kaesõq, tohoh ta joq välkü ku tuli, a kiäki ei tiiä, kost om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kaesõ, uiboh ja rüük’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kai arq a sisse ei tohiq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kattõvaq ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kihä es olõ sinine, a oll joq kõllanõ, nigu palotõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kooliq ommaq viimätside aastide joosul muutunuq ilosambas ja nii opilaisi ku oppajide tüütingimüseq pall ` o parõmbas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Kyik kotusõq käü arq kraami kaiõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kumardasõq jalga ja andvaq pühäsega suud ja kuuljaga ka kavvõmbakõsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kuu kukruh, päiv otsa eeh ja kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kuusõossakõsõ tsusitu risttala ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik käveq jo sannah ärq, vaenõlats' saa es yks viil sanna. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Kyik kääväq, et ku suugiq hämmes saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik kääväq suurõ summaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lasi põlvilõ ja saadõti minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lasksõ ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lehmäkeseq pagõsiq arqki lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik liin värisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lätsi möödä, ütski inämb sisse es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lätsiq arq rikkal mehel kodo joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik lääväq arq korgõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik mehe-luum kaetas läbi, ei olõ ütski papa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik miir aeti otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik märkväq, märkväq, ei ütskiq ei mõistaq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik näläao olõ arq elänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik olliq esi kõvõraq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik olliq hääq munõjaq kanaq... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Kyik olli väega hillokõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik oll luust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik oll olnu vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik oll vasinõ riik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik om illus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Kyik omma hillä, tohi-i hellü tetä, muido heidütät hinge arq mineki pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik omma_ks kokko kutsuduq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/15.html
Kyik ommaq seeni ilma jüväldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik om taivast, maa päält ei saaq midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik otsut arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik pido kattõ nigu sau silmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik piät arq tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik poisiq jäiq vanast ja kyik kattõ ja häädü joq arq, a temä õks viil eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik pojaq vah’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik põrgo puhas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik pühäq pildiq ommaq kurvalitseq, Näq ommaq kyik alambast jaost jaq passatanuq jaq vaiva nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik rahva lätsi klaasi mäe otsa minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik rahvas man kaiõq ja imehtiq tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik rahvas näiq, et Jumala vaim om Iljä pääle tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik rahvas oll ülnü, üts, et ma võta ja tõõnõ, et ma võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik röheq hahinaga sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik saagi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik saaja rahva las’k’ soendikust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik saiq süünüq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik saistasõq üles, hiitväq risti ette, loetas jalq pominanja, syss naatas kiislat söömä, kiä syss kuvõrra süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik seiq hüä meelegaq, et sinnä ka johtu inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik seleti arq tarkusõq mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiksugutsõq keelemurdõ rahvaq kutsuti kokko, kellegagi es kõnõlõ, üts sõna kah es ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiksugutsõq viguriq näüdäti arq tälle, a midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik suurõq herräq olliq kutsutu kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik suvõkõnõ tsilgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik suvõq olõ ma olnuq vanavanõmbide puul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Kyik syjavägi tunglõq kätte ja liina poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik söögiq, mis hing võt’t vasta, olliq lavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tahtsõ klaasi mäe otsa kuningatütre mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tahtvaq juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tarrõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tei arq üle esä keelu, kyik hädäq näi ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik teivä tööd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik temmä indsitäseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik temä arq sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik timmä naardvaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik timmä tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tulliq kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tulli, suurõq kohtumeheq, ja suurõq herräq, ja suurõ papiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tuu rahvas läts`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Kyik tän'tiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik tütrekuq lääväq kõrda müüdä ridas. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Kyik tüü piät jätmä jaq hot’ lehmä möiq arq, a pomkaq peetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik umatsõ anniq suud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik unõnäöq oll mõistnu arq seletä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik vanõmba lätsi hüvvi hobõstõga, kõ noorõmbalõ anti kõ kõhnõmbakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik varandus om häönü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik varõsõ lääväq tän’teh sinnä poolõ sügüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik vili saa meile, mis pääle päävä pandas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik voorih sõitvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik, vällä arvat Billingeni katastroofi aasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Kyik võtvaq kirjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyikõ an’d’ näile süvvä niq juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyikõ rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyikõ rahvast aeti ynnõ kõrrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyikõ ubinat es saa ossa külest arq süvvä, oss sai kergemb, läts korgõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyikõ um. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik ülekohtu surma saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik ütelitse täkukõsõq kaputjalgugaq jaq tähtotsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik ütesagamatsõ, kuvvagi tiiäi üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik ütleseq summagaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiküts, ma jätä timä ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiküts, ma lää hot sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiküts, ma lää, õks uma esä kääbäst viil valva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiküts, ma müü kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kyiküts, ma või jäiä ka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik üts nigu üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyiküts, tulõ õks minnä, ku veleq käskväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik’ imehti, et meil es olõq tül’lü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik’ kannahti arq, a üt’s jovvaas kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik’ kään’d kummalõ, olgõq syss kõik’ kummalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik’ liina rahvas käve timmä sin’näq kaema, üt’s par’k tul’l, tõõnõ lät’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyik’ vässüvä arq, a palama kah es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykkõ peenemb herr ku ütskiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykkõ tek’k viländ hindäle niq latsilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kykkõ umblõq viländ hindäle, otsa ynnõ kaeguiq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykkõ vanõb min’ni ol’l kotoh söögitegijä, tõõsõq käveq nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ iih lät’siq lipuq ja ris’t, syss Pas’sitel’jä, sõss Mikul’, syss Sorokasvet, syss Kasan’ski Pühä-Maar’ja, sõss lät’s Maar’ja Uspen’ja, syss Maar’ja Umilen’ja. syss lät’s Varvala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ in’ne k’äu iks pap’p, syss tulõ t`äägan kuna jalq, peräst tul’l viil prosven’jaküt’säi - maq ka olõ kerigu tüümiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ noorõmbast perrä saada! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ noorõmb seletäs sedäviisi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ peräkõrra timä isk hindä kistavarrõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ suurõmb hingli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ suurõmb jumalateenistüse päiv Petseri kloostrih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kykõ vanõmb ütles nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyllä tulõ Halliku-Konnula Airi seltsingust "Rohilinõ Urvastõ". http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3414&op=lugu
Kylmäga harinu maalats, nigu ma olli, es jää haigõs egä midägi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Kyl tuu oll’ hää ja makus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Kynõl: http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Kynõlas, et vot mullõ anti sääne käsk, et mul ka piät olõma sääne rätt mis kuningatütrele täämbä üüse koetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõlasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõldi, et synnuga saavat soendust arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõldi, et tull ja pitsit’ ja vaivas’ ja aholuudõ säläh sõidõti, syss es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõldi et õga aasta üt’s noid kavvõliidsi kuuli ar’ soo k’äugi pääle, saadõti kiuduga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõldi pall`ost, a võru keelest es synakõstki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
“Kynõlgõ edesi, mis te tiiät!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõlgõ midä ti tiiät! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli arstilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli, et Jumalakõnõ, Jumalakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli naasele arq, et ma kaq näi sääntse tükü, et vannajuudast näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli niimuudu, et papp om ostnu suurõ puustusõ, a rahha tull puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli näile kyik’ arq, et kuis ti lasi’ nii tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõliq, et keedämi täämbä kardohkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõliq nii loodsigu perä pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli tä toolõ ka umma hätä,mis täl ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli tõisilõ türmulisile ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõli ülembile, et tiiäq kohkiq ilosat tütrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Kynõlõq saq miq iist kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kynõlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kyo Manni latsylatsõ jutu perrä kirot ülest Setonius. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Kyros II ja Darius I aol oll' Pärsiä riik suurõmb ku ütski tõõnõ riik aoluun inne tuud oll' olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kyrosõ poig Kambyses II (valits' 530-522 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kyrosõ tsilindre - Kyros II puult umbõs 539–530 i.m.a. savitsilindre kujol vällä annõt dokoment. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kyrraga, poolõ tii pääl kaes: http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Kyõ_ks tä käve kaemah: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
KÄTTE SAA, PEOH PIÄT, A SILMIGA NÄE-EI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
KÕIK SOE' PIUTA, ÜTS SUSI RISTI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
KÕVVÕR KURAT PAABA SÄLÄH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
KÜL MA LAULAKS KUI MIND LASTAKS. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
KÜLÄ MUL ÜTTEL: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
KÜMME KÜLLÜLE, SÄIDSE SÄLLÜLE, NELI NELLATOLLIKALLA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
KÜÜndLepäiV (2. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Kádár juhtõ võitlust revoluts'onääre vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kádár muut' majandusõ planiirmise prioriteete. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Károlyi käsk' Ungari sõaväel kõik sõariistaq ärq võtta, nii jäi Ungari tävvelidselt kaitsõlda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Käealotses oll Gert Reimets, rahvusligu ehitüse üliopilane Viljandi kultuurakadeemiast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Käejakk om käe osa, miä jääs käevarrõ ja peo vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4ejakk
Käejakk om 8 väikesest luust kokko pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Käejakuga saisvaq kuun 5 peoluud, peoluiõ otsan ripusõq sõrmõluuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Käe jaoq ommaq käevars , käejakk ja peo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4si
Käekeseq näüse läbi vii, a kätte ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käekiri om Hildal tõtõst illos. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
"Käen om illus suvõhari..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Käeq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Käeq üles nõstat, alla arq laskuq!”, halgahtu miilde tuu syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Käeq ülest nõstat, alla arq lasku." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Käe tüütäse, kirota nii, nigu olõssi 60aastanõ!» kitt tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Käevarrõq ommaq kihäga olajaku läbi olaluuga ja labaluuga ühendetüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Käevarsi ja jalavarsi luuq ommaq tõnõ tõisi sarnatsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Käevars om inemise iho osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Käe üles nõstat, a alla arq laskuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Käe ülest nõstat, alla ar lasku." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käe’ kerges, silmä’ selges, jala’ virgas! http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Kägo viil ei kuuguq, süküs viil om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kähr. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Kähri ker'ko man Pekril. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Kähri kerko man Pekril". http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
"Kähri kerko man Pekril" raamadu vaimu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Kähri ker´ko man Pekril. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Kähril Kruusmäe talon ärq eletü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Kährimäe suu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Käidi kerkoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Käinu ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Käip sain viieri müöödä kepiga ja kuts lambil: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Käis alost’ umma haritlasõtiid Rosma koolist, selle olõmi preemiäga köüdedü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Käisi (Kääso) Johannes oll´ Põlva küle alt Rosmalt peri koolioppusõ vahtsõndaja. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Käisime regedege, tähendess oƒl joba lumi maan. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
Käi, älli, korgele, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle, üle tamme talasta, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle, üle vaskse vahrude, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle, üle tamme ladvadesta, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/
Käki' kas vai tarõ ala, jummal sinna ka näge. http://www.setomaa.ee/
Käkiq ärq väikuq parandusõq | Näütäq robodiq | Käkiq ärq nimeldä pruukjaq | Käkiq ärq nimega pruukjaq | Käkiq ärq mu toimõndusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Käkjä võiva kübäret ja rõivet vaeldada, õt pitsitäjä näid är õi tunnõse’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Käkke hindä rükkä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Käkke timä tõrvaahjo, siält ummõhtõgi tijä-äs tikõ hall tedä üles otsi." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Käkke ütte kildrihe ar timä, võtt tuu paprõ hindä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käkse tuu sanna är ja tädile es näütägi!» Kallõv puhast’ kala õkva tuusama õdak är. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Kälüskile tops, tõõsõ jõi esiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kälüsk, nakkamiq jõudu kaema!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kälüsk, võtamiq viil viina!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Kälüsk, võtamiq viil viina ts’uut!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Känge taasperilde tsuvva jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Känge viiso jalga, kao päähhä jaq jummal' tiid, kost ilma veerest tul'l arq üte söögivaihhõgaq kõõ uma varandusõgaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kängi** tuuma, hetro'o, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Kängsepp hiit’ tälle saapidega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kängsepp, kolmõ jalaga pink, saabas ja pini - 0+1+1+1 = 3 (3) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=530
Kängsepp tege saapet ja laul. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kängsepä mant arq lännüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kängä olliva õige küll," koste kuningapoig, "a mes tost kasu om? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Känkseppä mängiti ainult katekeisi ja tõse kaiva päält. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
11.00 Käokirjas. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Käokirjä hõlman omma üles kasunu ka Toomas ja timä sõsar Tiina (19). http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Käokiräse nime all laul kogoni kolm ansamblit: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Käokiräs laul inämbüisi vanõmbit rahvalaulõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Käo urbõ korätäs kevajä, ku vaigul umma, pandas viina sisse, tuo um kõgõ hädä vasta hüä rohi, nimelt pitsitetü haavalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Käpä suurut pallagi pääväh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kärbeski oll ütlenü parmulõ, et sina poiss piitrepääväni, ma miis mihklipääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kärbes ol'l linnanuq süäme kottalõ, niq nuuq Krystusõ vaivajaq mõtliq, et om kaq nagõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kärblane ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
Kärbläne lennänu sinna asemale, et änämp uut ei lüüä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kärbläne läts tälle süäme kottalõ, näile tuust nägemisest, et tah om kaq raudnagõl, et no om timä joq arq surma saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kärbläne ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
Kärbläne ütelnu: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karbeskirp.html
Kärbläse Jüril Urvastõ vallan Härmäl om väega kimmäs post’kast’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Kärgula külä veeren saisnu, piä kilomeetri jao Kanepi poolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/ran.htm
Kärnahain? http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Kärnahainajuure pudru. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Kärna külä' (v. Netsäjä), Audjasaarõ külä', Greeba-nimeline naane, jälge' kuulsamaid soolapuhkjed. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Kärnil võt't pää, pan'd tal'drigu pääle ja lät´s mastõrahe tagasi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kärni (sügelis) tohe ei - ku süüdäse - küüdsega süütä, enge innembä villadsõ närtsuga, sest ku küüdse viha sisse lätt, sõs ei saa nää kunagi terves, enge lätvä viil hullõmbas. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Kärnule pääle määri. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Kärnähaina juuri keedetäs ja selle putruga määritäs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Kärähüt’, et peät suu kinni pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käse ma timä tädi poolõ sua perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsi arq palota! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsi jäigi kirstu veere kül’ge, a esiq sattõ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
55 [Käsikiräh lk 137. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Käsikirälidse vahelehe mõtõ olõvat olnu tuuh, et inemise nännü, kuis ilma arvutilda saa õks kah kirota ja tuud om võimalik esiki lukõ, ku lukõ mõistat. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Käsikirän om võrokiilne luulõkogo. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Käsikivi Rõu 1897 (G. Raup) Võn, Rõu, 2Se - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
- “Käsi, kos olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsi om ahu kraadiklaas’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Käsi om inemise iho osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4si
Käsiq midä tetäq nii kavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsiq mul küssüq hindä iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsiq täl kotoh tüüd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsirahha anti kats rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsi säljän, mõõk käen, ni hõigas naist: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Käsityy- ja söögimeistri pidolaadalõ! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Käsitüü asõmõl saava tütrigu valli ka puutüü. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Käsitüüinemiisi kõgõ kimmämbä mõttõ omma luvva ütine rahvusligu käsitüü müügikotus ja kuuntüükogo. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Käsitüüklubi naisiga hirmsastõ valmistumiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Käsitüümehe tahtva väega valli, mul om vaia õnnõ õigõt läbimõõtu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Käsitüümeistre kaupleve ende tettu asjuge ja õpeteve äid nõkse kigile uvilistele. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Käsitüü om tarbõ- ja iloasjo tegemine käsilde, lihtside tüüriistoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4sit%C3%BC%C3%BC
Käsitüütsõõr (katsakanna', vüü kudamine ja laastu pääle maalminõ). http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Käsk jal vahtsõst, et minke toogõ elavät vett kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk jal vahtsõst 96 , et minke toogõ elävät vett ka'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Käsk kolmõst kuningriigist kõ parembit süüke tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk noid, et minge kaegõ, mis tä tege, ku tä veli om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk pääd otsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk pää panda paku pääle, niq tapp arqki naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk raputa tõist kätt ja sai tõõnõ käsi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk sis toda sulast kuus üüd-päivä nohelda ja läits esi neid taka aama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Käsk ummi käskjalgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk viiä takah, niipallo ku om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsk vällä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käsovalitsus vai diktatuur om autokraatlinõ valitsõmisvorm, kon juhil (käsovalitsõjal) vai väikol juhtõ rühmäl om piiramalda võim otsussidõ tegemisel: nii kuis tä käsk, nii tetäski. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4sovalitsus
Käsovalitsusõq saavaq võimolõ ja püsüsseq sääl hariligult teno (sõalidsõlõ) jovvulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4sovalitsus
Kässi ei olõ, minka vällä võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kässi es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kässiga saa inemine tetäq tüüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4si
Kässigi olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kässi likõs teije, pätsi pait. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Kässi olõ-õs nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kästi sõs tsural noid tuvva, ni läts jäll tõnõ hobosõ mano ni ikk sööl, a hoppõn üttel, vett mi nu iks ärr tuo, a joht olõ õi, rõivide pääl peetäs kerikuh palvust, ega veli muido saa ai, ku ma nakka keriko ieh mängu lüömä, nikavva võtta sa rõiva, topi kotti ni tulõ ruttu ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kästu mängi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
(Kästäs kõigõ peräkõrd viil läbi jõhvitsõ sõgla kurnada.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Käs’k kraavi kaiva üm’bre ja vallaq kraavi vett täüs’ ja sertva vallaq viigaq, et olõsi-s võl’ssust mään’estki man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k syss tuua lõvi piimä, et vaest tuu lõvi jõud timä ar süvvä, syss külq ma ar sütü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’, et kutskõq ülemere kuningat kaq kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ poiga, et mine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ soelõ kirotaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ soe mäe ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ syjamehel karadaq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ timä vanakuradi poolõ päsülät otsma tuud poiskõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ viiä peremiis pini mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käs’k’ ütte last kirstust midägi võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kätte saa ynnõ tuu varas, kua olõi Jumalast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kätte sai Krista tuust tsipakõsõ inämb ku poolõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kätt pite võt’t kinni, niq hiit’ sõlmõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käu, midägi mõistai tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käumisõst lei mõnõlõ harvakult jalga ka kidsi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Käve Põlva keskkoolin. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«Käve Savõrnast üts miis, ütel’, et täl ei olõ söögirahhagi, andku ma tälle tüüd,» kõnõlõs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Käve aida ubinit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve häämeelegaq rahvagaq läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Käve ilma pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve ja oias´, et täl tävveste tiidmäldä, et tan sändse kasvu võiva olla. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Käve kaq kyik tarõq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kats' aastat Vinne kroonun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
«Käve kats kõrda Barrusõn pruuvman,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Käve kolm kõrd ümbre tarõ, esi juusk ümbre tarõ, õks tege [teeb; siin ütlemise või hüüdmise tähenduses]: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Käve koolin Tarton ja Võrol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Käve kotust ot’s’mah, koh kooldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve-ks kokko kirmasõhe, viirdü vetserinkahe. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Käve_ks sa, vell´o käe peräh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Käve_ks vell´o kaemahe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/22.html
Käve kyigih vananaasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kyik kotsusõq naist otsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kängäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve hulk aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve, kooni sai kuninga aia mano, suurdõ saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve kor’atõh, läts kuningapoja poolõ kaq, koh nuuq vanaqsitaq elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve kuvvagiq tohei tunnistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve käve, käve käve, sai kottalõ, syss ol’l saanuq kabjagaq kaabahutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve mõtsah, es olõ kohegi minnä, es olõ kässi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve mõtsa pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve naaselõ mano, naane kaq tiiä-äs, et halv ol’l, niq arqki ütel, et laiva tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve, sai kuninga saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve, tahtsõ jo väega süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, käve tarrõ pite, kõ aho pääle, kõ aho pääle, a luiõ sisse tiiä-äs tulla otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kõik’ külä läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kõõ kor’atõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, kõõ kotih kõrisiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve kõõ õks tõõnõ mõisit ostõh, a ostõtus saa kas kohegi, ja nii jäigi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Käve läbi Võmmorski ja marsõ läbi Matsuri-daa. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Käve ma Mokrahe kar’aga Hindsalt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve mi all kerikuh ar, tull üles tagasi, niq kae, kyik jal ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Käve miis kaeman, olõs tulnu karjakus, a sis kõlist’, et ei tulõ: töötukassa saatsõ raamadupidämise kursuisilõ!» pahandas Põlva-lähküdse Eoste külä Mäe talo peremiis Kaine Hainer, kiä ei lövvä vahtsõhe lauta karjamiist ja nüsjät. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Kävemi kaeman kuulsat Raja Maha Vihara templit, kon Buddha oll esi käünü uma edimädse Sri Lanka reisi aigu ja kon põra hoietas säänest reliikviat nigu Buddha hiussetsäro. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Kävemi külän vanatädidel, kiä viil elässe ja nigu iks – kävemi kalmuaial. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kävemi läbi tulest ja viist, sõimi ärq mitu puuda suula ja valasimi hiki ja pisarit aga lehekuu algusen oll teedä, et mi pässimigi pidusse. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kävemi mõtsan mootorrattaga huunissu tooman, tii oll` väega halv ja põrot` kõvastõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Käve mitu üüd sinnä ubinit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve, nigu kõgõ käüt, iks puid pääle pandman. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Käve, niq tulliq sääntseq mõttõq, et kuis ma noq olõ nii patanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve noid viisokõisi sinnäq suurõtii pääle müümah, tuust elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve näq arstõ pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve pal'lo tä käve, lätt talomehe poolõ, küsüs üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve peris pikä kursusõ läbi ja tuud oll’ väega vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Käve poolõ päivä enne ku vällä sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve pääle üüsiti nurmi pite, külmeht hindäl kõrvaq päähä arq, niq tuuhu tä kooli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve päävä otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq Päät’nitsal arq ja süt’tü tüt’rik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq arq kolq voori. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq enne hulgaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq hulk aigo joq ja saiq uma vele poolõ üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq jahi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq kyik kotusõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq kyik lumõh arq kõrrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq liina leibä ostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq maija pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq paksu mõtsa pite, kaesõq, paistus tulõvalu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq poisiq kaemah, jutudi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq pulma ja pido kotusit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq syss sannah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käveq vanõmbaq vah’t’mah, ütelegiq saa-as kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve sannah arq niq tull miis katõ hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve seeni, koon vässü ar ja jäiegi sinna uustõ maga [ma]. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
474/ Käve sis mies nädali otsa mõzza, õnnõst joht näe es kuulõ midägi, a’ iks täü üs minemättä ka jättä,ku muud saa as, sis sai nidsi iks kisku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Käve sis timä tuod kullõmah, noil ka olõ õs pal`l`o vasta ütlemist, lubasi ka pia ärr panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Käve sääl arq jalgsi kullõmah, kost om saia ja määntse hinnaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve sõs tõnõ maad pitteh, nikavva ku sai keisri mano, a tõsõ veli eli sääl kõik jo ieh suurtõ amõtitõ pääl ni nu taha as inäb sukugi tedä kannahta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Käve talost tallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve timä [st puuk] üle Valgõjärve, oll Maksa poolõ kandnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Käve toogaq kaq mõisih riisõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve tuu päävä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve tälle pallo kosju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve uja viirt pite, löüse, koh ol’l purrõq pant üle uja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käve viil üts kõrd ümbre keriku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kävevä' targa man nõu küsümän. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kävevä kolm kõrda ümbre kar'a. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Kääbätshod'otäheq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marss
Kään'd' kivi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kään'd' kivi üles ja sai raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käändse hinnäst nii üles, et ma lei käega, võti poodist üte Sarvigu ja lätsi kellä nelädse Tartu bussi pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Käändsõnno mitmusõ nimekäänüsse tunnismärk olõ-i võro keelen -d, a om kurgukakkõhelü – kala : kalaq, illos : ilosaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Käändsõnno mooduoppusõn omma kõgõ inämb ummamuudu mõnõq käändmislõpuq, ku näid muiõ õdagumeresoomõ kiiligaq kõrvuisi kaiaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Käänd tarõst minemä, kaupmiis süvvä saa, es taha panda kässi söögi anoma külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käändvä tagasi, jäl tulõva, tulõva, saa-ai vällä ka kunagi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Käänd’ pudõli suu pääle ja lassõ kõva klõmagu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Kääni_ks tä, kulla, koti päält. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/40.html
Käänimi nigu sälgä poolõ, niq arqki kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käänkeq, käänkeq, käekeseq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx3iv.html
Käänu niiviisi joba mitu hääd pühapäiva, mara müünu är ja olnu tuud muudo jo õigõ pallo rahha käeh, pia nii pallo, ku helme masnuva, nii pallo olnuki viil puudus, ku üte pühapääva koratusist iks oll saanu ja lännu tuupreäst jälki üttel pühapääval mõtsa vai suuhu marjo otsma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Käänä käädsu, mähi määdsä, pääle pässä plaadsa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
- “Käänäq, käänäq, ma ka avida!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Käänäq noq käänäq syss rekke kaq minno!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käänät jama kokko, sis ei mastaki palka ja olõ joba vanõmb miis kah…» Nii eläski miis korilasõ-ello edesi. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Käänüjuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, mink pikkuskraat om 23,5° N (põh'akäänüjuun) vai 23,5° S (lõunõkäänüjuun). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4%C3%A4n%C3%BCjuun
Kään’d’ Rynga Liine poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kään’d’ hindä üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kään’ti kimpu katõkõrra, köüdet’i kin’niq kablakõsõga ja tuuga nühit’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kääpa pääle oll külvet nigu kesev. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kääpä kuul mänge perän üte tükü viil, lavast' tunnõtuid nalju katõkõnnis. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Kääpä kuul näüdäs' räpäkut tütärlast, kiä egä as'a pääle ütel' «tühi asi». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Kääpä pääle laotõdi lavvarätt, pandas pominanja pääle, kohe kyiki nimeq omma kirotõtu, ja kutja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kääpä pääl näid mäleh't', et ku Jummal mul võtasi arq soo jano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kääri Reet: inemisel om uman kotun kõgõ parõmb ellä! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kääriku Vahur ütles, et pingiopõraator, kedä otsitas, tiin 200 (väega laisk) kooni 1000 (virk) eurot kuun. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Käärmanni Reino ja Vaidre Endel seletivä niidümassina man saistõn, et 10. hainakuu kuupäiv om paika pantu tuuperäst, et hoita tsirkõ, kiä konnu pääl pesitäse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Käärmanni Reino kitt’ perrä, et alanpuul, timä ja tä naabridõ all olõ-i hääd konnuhaina niigi pall’u. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Käävä katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käävä, käävä saie sinna tuuhu uustõ, koh tuu sõasalk ar koolnu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Käävä, käävä uusi pite, kaesõ: valu jo paistus edepuul. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kääväq tõisi talla pite kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kääväq õks pääh ja ligi süänd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käübemass tulõ kah mul esi massa, nii et 40 000 eurot looda saia PRIA käest. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Käüdäs kalmuaian Harglõ kihlkunna kivi man. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Käüdäs tuuga ümbre hobõside. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käüdäs väega pallo Pankjavitsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü eiq naaq as`aq nii lihtsäle! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehinne.htm
Käüge, kullõlgõ ja pankõ kirja! http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Käü ja puhk joq . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü jaq murõhtas umma ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü jo liina arsti manoq rahvast ka maalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Käü jälgi pite kerigu läbi, maits kardohkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü kasvai mõnõ kõrra aastan kokku ja arotas, määndsit eläjit om pall’u hulga siginenü. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Käü kurvah mere veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü, käü, ei saa kohegi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü, käü, ei saaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü latsõhoitja väläh, om vaiki kõrd aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü liina pite, sai kar’alauta jal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käümi Tarton. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Käümi Tarton iks kah, viikeskusõn. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Käü miis sannah ja lõikas habõt, aja puhta rõivaq sälgä ja lätt vasta õdagut sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Käü niisama ilma pite ja otsi hinele jovvuvastalist inemist." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Käü niisama ilma pite ja otsi hinele jovvuvastalist inemist.» Vana baabakono kõhvahut pääd ja ütel: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Käünü õks suudpite, kuid es sa kodo, es koolimaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Käü oja viirt pite lämmä palava pääväga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü päävä arq, üttegi jänest saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käüt Räpinä pääl, inämbjago rahvast om tutva, läät puuti, saat kõnõlda, kuis lätt jne. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Käüti pal’lo mutitamah timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käüti temä poolõ rannast ja kost ilmaveerest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käüti õdagite kul’atama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käüt sa sannah, jalq heidä rist, et Jummal jäägu jälile, Maarja astku asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Käü-üs vällä korjama kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Käü üts paar, nii 75 ümbre, autoga käävä, kõikaig toova mustikit,» kõnõl’ Milvi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Kõ alumatsõ jaku pääl, sääl mütt viil, et mis tä noq ütles kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõe, kulla rahvakõnõ, laskõ nu minno kotist vällä, ma anna kolmsada ruublit toolõ, kiä mu vällä laski. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kõge hullep om enne kellä kattetõiskut. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kõge iih 52 ollu vaskraha salve, sõs hõperaha salve, sõs kuldraha salve, päälegi mitmekõrralise 53 ja tule palanuva man. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõge inämb kittüst jagosi Pikäkannu kooli opilaisile ja oppajile. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kõge seo kraami sanna manu kandmises om hää pruuki Võromaa laastukorvi - käsitsi pedäjäpirdest koetu korvi, kohes sisse mahus pääle sannakraami ka sannajuuk. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Kõge vanemb om kõge targemb ja lätt kõge enne söögi manu, nooremb om rumalamb ja jääs perämätses 8 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kõgo suurõmb osa Helsingi majost om ehitet päält aastaga 1808 tulõkahh'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Kõgõ ands’akamb jutt om sääne, et Jaan om mitmit esi sortõ kannu üle ilma kokko otsnu, pidä ja kasvatas noid. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kõgõ edimädse kihlkunnasildi saiva yles 14. mahlakuul Tartomaalõ, Tarto-Räpinä-Võro tii viirde Tartu-Maarja ja Võnnu kihlkunna piiri pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Kõgõ edimält oll' Kong Fuzi nimi Kǒng Qiū [khung tsjhõu] (孔丘). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Kõgõ esierälidsemb om kemmerguoppus: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kõgõ hariligumbaq klezmerpilliq ommaq klarnet ja viiol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klezmer
Kõgõ hariligumbaq ommaq laivo ja loodsikidõ pur'oq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puri
Kõgõ hariligumb oll´ tasominõ – sõkuti, litsuti ja vinütedi haigit vai väsünüid kotussit. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Kõgõ hariligumb piigli om tasanõ piigli, miä om pia egän elämisen ja auton olõman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piigli
Kõgõ hinnatumbas avvotasos peetäs Fieldsi medälit , miä luudi 1936. aastagal ja midä s'oo ilma aigo annõtas vällä ega nelä aastaga takast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Kõgõ hullõmb ollõv ilvesse-trandal Erästvere jahtkunnan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kõgõ hullõmb om põhikoolih. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kõgõ hullõmb om sõs, ku majjai om mõtsa ja maa kõik üle ujutanu, mõtsa maaha võtnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kõgõ ilosamba plaani perrä ost Lõivu Ain tatrigukuurmisõ massina joba seo talvõ joosul är ja keväjä lätt tatrigu-äri vallalõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
"Kõgõ ilosamb riik’ ilman om Lõuna-Eesti!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/index.htm
Kõgõ ilusamb aig! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Kõgõ inab nield näide perremies vett sisse.meri muudgu alasi timä ieh, a mida, api olõ õs iks tuost midägi, takast purgas`jäll’ kõik vällä, nigu jõgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kõgõ inne võeti panti üts kõrd kisõlaudu üle katusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõgõ inämb arvatas, et tä kuuli ägedä reumaatilidsõ palanigu kätte; latsõpõlvõst saaniq oll' täl olnuq kolm vai eski neli tuu tõvõ huugu ja om teedäq, et tuu tõbi tüküs tagasi tulõma ja kõrrast rassõmbit tagajärgi jätmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kõgõ inämb bluusõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/inne.htm
Kõgõ inämb eesti hobõsit peetäs Saarõ- ja Hiiumaal. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Kõgõ inämb haluda süänd tuuperäst, et olõ-i mi kandihn inämb, kellele talotüüd edesi anda. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kõgõ inämb kõnõldas lõunõ- ali Priangani murrõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Kõgõ inämb miildüs tegejile kirota segäkoorilaulõ – noid tull´ konkursilõ 17, a om ka 4 miihikoorilaulu, 4 latsi- vai mudilaskoorilaulu ja 2 naisikoorilaulu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kõgõ inämb oll' vindläisi, 548 941 (76,6%). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Kõgõ inämb omma oodõdu tegüsä Misso kandist peri inemise, kes tahtnu tagasi tulla. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Kõgõ inämb om sõski levinüq tiidmine, et "ku naistõrahvaq kahvatuq ja valgõq saisvaq, sõs piät nä naistõpunahainast tiid juuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Kõgõ inämb om viinalill tunnõt ku pitsüse ruuh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
«Kõgõ inämb tarvida õks tsitramooni,» selet’ Milvi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kõgõ inämb teedäs tedä timänimeliidsi vastaossuisi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elea_Zenon
Kõgõ inämb tundas tedä Pythagorasõ teoremi perrä, miä om timä perrä nime saanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Kõgõ inämb um perämädsel aol mano tulnuq aastagidõ, kuupäivi ja aastagasato artikliid, a ka hulga matõmaatiga artikliid ja viil ütte-tõist muiõ eloallo päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Kõgõ inäp saa Olohova ja Laberitsa küläst. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kõgõ kavvõmast linnas’ mi konkursilõ tsirk Ameerigamaalt . http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Kõgõ kavvõmb ettekannõ vei kogoni Austraalialõ, Kõiva Mare kõnõl’ Austraalia eestläisi keelest. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
«Kõgõ kipõmbal tüüaol tull’ iks üte kuu joosul är registriiri pia 300 paari,» mälet’ Leida. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Kõgõ korgõmb kotus Helsingin om Jakomäenkallio, mink korgus om 59,5 miitrit mere pinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Kõgõ korgõmb mägi om Halti (1324 m). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Kõgõ korgõmb mõõdõt temperatuur om olnuq 42 °C Machiquesen ja kõgõ madalamb −11 °C mäkin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Kõgõ korgõmb tipp om Magliči lava (2386 m) Dinaari mäkin , mink õdagujago om karstinõ ja kon om pall'o kuupõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Kõgõ kuivõmbaq ommaq mahlakuu (46 mm) ja radokuu (57 mm). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Kõgõ kuulsamb Egeri veinisort om Egri bikavér ('Egeri pulliveri'). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Kõgõ kuulsambaq majaq ommaq Zinat-ol-Molooki maja ja Gahavami maja vanaliinan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kõgõ kõvõbast mehest tunstadas tuu, kinkõl om kõgõ inäbä joudu ja täpsost. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kõgõ kõvõmba kaivi järvi ja tei orga. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kõgõ kõvõmbaq jaoq ehk luuq ommaq ütes värgis kokko pantuq, miä üte maja puuvärgi sarnatsõs võimiq arvadaq ja miä iholõ kujo ja kindmüse and. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Kõgõ külmembäq kuuq ommavaq vahtsõaastakuu (+3,4 °C) ja radokuu (+3,5 °C). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Kõgõ levinümb usk Amsterdamin om ristiusk, 2000. aastagal ollivaq tuud usko 17%, muslimmõ oll' 14%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Kõgõ lihtsamb, a saman hädävajalidsõmb om iks ummi vanõmbidõ ni latsiga võro keelen kõnõlda’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Kõgõ lihtsämbät ossa arvokunstist kutsutas arvokunsti alostusõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunst
Kõgõ lihtsämp om võttaq ja ümbre pandaq mõnõ tõsõ(keelidse) vikipeediä artikli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Kõgõlõ otsa tsusõva (muidoki soomõ keeleh) küläpoiskõisi: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõgõ löüd tä põhjusõ meid kittä ja mi ettevõtmiisi julgusta. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kõgõ nal’akamb omgi, et ma olõ seo suvõ aigu kõgõ rohkõmb tiinnü rahvalaulõ laulmisõga. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kõgõ noorõmb oll' õks tuu lõunõviskaja ja pidi lava pääl olõjidõ sõnna kullõma, õt ku pall'o vett võisõ keresehe hiitä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõgõ noorõmb om olnu 17 ja kõgõ vanõmb 81aastanõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
«Kõgõ nõvvõtumb Eesti ubinasort om «Liivi kuldrenett», tuu saa varramba valmis ja müvväs varramba är kah. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kõgõ paremb aig om täis kuul. http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
Kõgõ parep ku kraam om last üle olõ- vai kadajasilla. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kõgõ parep tandsja: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kõgõ parõmbahe läts’ kaubas pernaasõ hindä nimeline sort «Krista». http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kõgõ parõmba küdsedü ubina tulõva antoonovkist. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kõgõ parõmbaq sõbraq olliq täl Semeli Ernst, kiä oll' perästpoolõ Vinnemaal vanno kiili ülemboppaja, Schmiedebergi Oswald , kinkast sai arstitiidüse prohvesri Strassburgin, ni Bresinsky Hermann, kinkast sai kerkoopõtaja Pihkvan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kõgõ parõmba sildi löüdmise preemiä sai Laanõ Valdis pildi iist „Vana’ hää’ as’a’”. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Kõgõ parõmba’ tüü’ avaldõdasõ’ sarja „Mino Võromaa” 25. latsiraamadun. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kõgõ parõmbidõ tundsõ mikandi sannakombit võistkund Dusnelda (Nagla Viivika ja Karin ja Rosina Merle). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kõgõ parõmb olnuq söögiraha ette ärq massaq (saaja: http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
«Kõgõ parõmb om laskõ tetä muidoki vahtsõnõ pill, pidä õhku ja kõik,» ütel’ Tartese Heino. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Kõgõ parõmb võro keele mõistja lats tulõ Oravilt Dolgoševi Marta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kõgõ pelätümb miis oll' Kingissepä Viktor . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõgõ perre raamat. http://setokunst.ee/valjaanded/
Kõgõ perämädse satsi kesvä möi PRIA 12. vahtsõaastakuu pääväl maaha kilohinnaga 0.2 eurot (3.08 kruuni) ja no om talomiihi jaos kesev läbi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Kõgõ pikembäq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Kõgõ pikembäq jõõq Latgalen hindän ommaq Dubna jõgi (120 km), Rēzekne jõgi (116 km) ja Malta jõgi (115 km). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Kõgõ populaarsõmb spordiala Kanadan om iähoki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Kõgõ pääleq katusõhar'a otsa panti viil kõrd turvast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõgõ pääleq panti viil kõrd turvast, sõs joosõ-õs vesi sisse es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõgõpäälmäne nahk om valgõ, paks ja läbipaistva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Kõgõpäält jätt' Eesti 3. jalaväepolk Võro maahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõgõpäält kaemi, mille vahtsõt jahisäädüst ülepää vaia um. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kõgõpäält kuulutõdas vällä võistlus «Eesti Sport». http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Kõgõpäält olliq ülikoolin õnnõ filosoofia ja tehniga tiidüskunnaq ni oppajakõrgkuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Kõgõpäält oll’ maja vundament tettü tõsõ kotussõ pääle, a sis millegiperäst märgiti ümbre ja tetti tarõ siiä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Kõgõpäält om maahasurbminõ ja halvastõ ütlemine, lüümine tulõ hulga ildampa,» tiid tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kõgõpäält ostõti poodist kitsõpiimä, et tiidä saia, kas tuud kraami kiäki juuma kah nakkas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kõgõpäält radokuun murti suurõ suurtükütulõ kattõ all Narva all pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõgõpäält tahtsõ tä ratast nätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Kõgõpäält tulnuq võttaq valla kõik trossiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Kõgõpäält tulõ ja kullõ väega pall’osit inemiisi. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Kõgõpäält tulõ ubinist siimne vällä «puuri». http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kõgõpäält vihuti sälg ja sis jala´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Kõgõ päämine puiõ murdumisõ ja kuiumisõ süü om egäsugudsõ haigusõ, miä saava algusõ kõgõsugutsist haavust. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Kõgõpääst naati vaakummoodoridõga kaivanduisist vett vällä pumpama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Kõgõ põhapoolitsõmb sann oll Rasina külän. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Kõgõ rassõmbalõ püsüs tunnih säitsmes klass. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
«Kõgõ rassõmb oll’ iks peräots, Räpinält Võõpso, ku joba väega väsünü olli,» tunnist’ Jaan, kelle pää-ala om suusataminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kõgõ rassõmb om Andrese sõnul vällä märki, ku pallu või “hobiehitäjal” üts vai tõnõ tüü aigu võtta – tuud tahtnu innekõkke täpsembas saija. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kõgõ rassõp om kokkoleppele saiaq noide maa- ja mõtsaumanikõgaq, kiä elässeq ja toimõtasõq kohkil muial. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kõgõ rikkamb ja ülemb oll' Amsterdam 17. aastagasaa peräotsan, ku Holland oll' üts kõgõ rikkambit riike maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Kõgõ rohkõmb hallõ oll’ miihil iks tuust, et hainaga, midä nä hukkalännü konnu päält koristasõ, olõ-i midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Kõgõ rohkõmb jäi miilde pingilugu Kersna Vahuriga. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Kõgõ rohkõmb kannahtas viireþiimi muutuisi aigu kõiv, kiä nakkas õkva kuiuma. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Kõgõ rohkõmb olõnõs üte keele ja kultuuri alalõpüsümine rahvast hindäst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Kõgõ rohkõmb osavõtjit oll’ Antsla, Võro Kreutzwaldi ja Vahtsõliina gümnaasiumist ja Osola põhikoolist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kõgõ rohkõmb tüükotussit om teenindüse, tüüstüse ni kaubandusõ alal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Kõgõ rohkõmp õks mängiti mängõ, vai kaeti jõudu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kõgõ rohkõmp õks tetti (1) "kaalaluuri vidämist". http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kõgõ rohkõp jumalapallõjit ja niisama kaejit tulõ sinnä' kokko augusti kuuh maarjapääväl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kõgõ suuromb kõgõ taadõ ja' kõgõ vähamb kõgõ ette. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kõgõ suurõmbaq kõrbõq ommaq Dašte Kavir , Dašte Lut ja Dašti Margo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Kõgõ suurõmba rahvaarvoga om Pandžabi provints, a pindala poolõst om kõgõ suurõmb Belutšistan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Kõgõ suurõmbat api taa edendämises saias inemise loomuligu kõnnõ vai jutu uurmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Kõgõ suurõmba vainlasõ nuurilõ puiõlõ omma moodulidsõ massina nigu trimmeri ja muruniitjä. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Kõgõ suurõmba võimoga ja kõgõ rikkamb Árpádi suku kuning oll' Béla III , kiä tiine aastaga joosul varandusõ, mink väärtüs oll' sama ku 23 tonnil puhtal hõpõl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kõgõ suurõmb ja julgõmb tsura karas'ki haina seest vällä ja sannaussõst sisse. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõgõ suurõmb jõgi om Indus , miä juusk Kašmirist läbi Pakistani Araabia merde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Kõgõ suurõmb läbielämine oll’ iks pinne iist juuskminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Kõgõ suurõmb saavutus om vast seo, et ma anna võrokiilsele kirändüsele umalt puult veidükese mano ni näütä, et vägevä võro miihiväe kõrval om mõni naanõ kah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kõgõ suurõmb tauditõrjõtüü om olnu kassõ ja pinne marutõvõ vasta vaktsiniirmine. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kõgõ sõbralikumb oll' timä vahekõrd amõtivele Hermannsohni Ottoga ja inspektri Paali Henryga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Kõgõ tavalidsõmbaq ommaq muusigaalbomiq, a om kah albommõ, miä sisaldasõq juttõ, luulõtuisi vai muud säänest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albom
Kõgõ tihtsämbält eläs suurilasitsit Õdagu-Tsiberi ja Põh'a-Kasastani mõtsastepen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur-lasits
Kõgõ tuntumb magnõtismi vorm om ferromagnõtism: mõnõq ferromagnõtilidsõq matõrjaliq võivaq luvvaq uma püsüvä magnõtvälä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magn%C3%B5tism
Kõgõ tutvambaq arvoq ommaq tüküarvoq vai naturaalarvoq (ladinakeelitsest sõnast numerus naturalis - loomulik arv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kõgõ tuu keskel juuskvaq ringi eläjäq , lindasõq tsirguq ja mutugaq , ujosõq kalaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Kõgõ tuu möllu seen sai iks pruuvõ ka tettüs ja õdagus oll selge kuis tuu pidu vällä näge ja võisimi julgõlt järgmisel pääväl pääpruuvi minnä'. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kõgõ tähtsamb oll tuu, et vana sõbra Saaremets ja Rohumaa es tii lava pääl tüüd. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Kõgõ tähtsämb asi inemise, ettevõttõ, riigi vai ütskõik mink man om hää nimi vai kuulsus. http://www.purilend.ee/node/3125
Kõgõ tähtsämb oppus Budismin om Kolmõ Kalliskivi oppus, mis om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Kõgõ tähtsämbäq maavaraq ommaq nafta, maagaas , ravvamaak , kuld ja tõõsõq mineraaliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Kõgõ tähtsäp om hand. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
(Kõgõ vahtsõmbaq | Kõgõ vanõmbaq ) Näütäq (vahtsõmbaq 50 | vanõmbaq 50 ) ( 20 | 50 | 100 | 250 | 500 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
Kõgõ vahtsõmbidõ elemente tunnusõq ommaq kolmõtähelidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendi_tunnus
Kõgõ vanaperätsempä võro kiilt või löüdäq Tsiberist sinnä vällä rännänüide võrokõisi küllist. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Kõgõ vanõmb alalõ hoitunu tekst lahendusmeetodiga om Bhāskara uma 12. aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kõgõ vanõmb alalõ püsünü säitsme ilmaimme nimekiri om alalõ hoitunu üten raotun kirän, miä om perit 2. aastagasaast i.m.a. . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Kõgõ vanõmbaq jäleq inemiisi tegemiisist ommaq perit vanõmbast paleoliitikumist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kõgõ vanõmbaq keelemälehtüseq ommaq peri 14. aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Kõgõ vanõmbaq lövvetüq pärsiäkeelidseq tekstiq ommaq perit Ahhemeniide riigi aost ja noid om pääle Iraani lövvet viil Iraagist, Türgüst ja Egüptüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kõgõ vanõmbaq näist (nt. Brhadaranyaka ja Chandogya upanišadiq) ommaq perit edimädse aastagatuhandõ keskpaigast i.m.a. ja illatsõmbaq kirotõdiq keskaol ja varajadsõl vahtsõl aol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Upani%C5%A1adiq
Kõgõ vanõmbaq teosõq aoluu kotsilõ kirotõdiq 10.-11. aastagasaal (Ata Melik Džuveini ja Mirhond). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kõgõ vanõmbaq vedaq ommaq luuduq umbõs 1000. aastagal i.m.a. ja illatsõmbaq umbõs 500. aastagal i.m.a. Vedaq ommaq kirotõduq sanskriti keelele lähkon vedadõ keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedaq
Kõgõ vanõmbaq välläkaivõduq lövvüsseq ommaq perit neoliitikumist, Kelteminari kultuuri aost (IV-III a.t. i.m.a.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
Kõgõ vanõmb latsist läts’ ussõ taadõ ja küsse: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Kõgõ vanõmb lätikeeline trükütekst katoligu katõkismus om peri 1585 . aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Kõgõ vanõmb mošee om Atigh Jame mošee, miä om üts vanõmbit mošeesit Iraanin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Kõgõ vanõmb suumlasõlats'kõnõ taibas' olokõrda, haarsõ käskoga kuuma vett ja tõugas' sannaussõ peräni valla. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõgõ vanõmb tekst, midä või pitäq arvoteoreetilidsõs, om üts tabõli tükükene: tuu om Mesopotaamia -aignõ (umbõs aastagast 1800 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Kõgõ veidemb om pääväpaistust joulukuun (51 tunni) ja märtekuun (62 tunni). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Kõgõ välläpaistvamb hoonõq Uppsalan om tuumkerik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Kõgõ ütel', õt patt om. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Kõ har’oti, har’oti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ heidäq rist, et Jumala perri hing tulõ kuningal, ku mant arq läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõhnaq hobõsõkõsõq ommaq rahval ja mitte ei olq kuulnuq, et ar ommaq väsünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ hoitsõ viil kaalast kinni timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ hõl’l’oq merd pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõige edimalt kütse täl kihä häste kuumas. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kõige parembast passe ommetegi üts valgetkirja klaar rätikene, mida päha köüten ta peegli een sais ja ütel aiglaselt ja pikkamisi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Kõigih oll nii illos, õt mõista-as midä kaia, midä miilde jättä' ja rassõ om arvu saia', mille inõmisõ' eläse' liinah ütstõõsõ otsah, tuu asõmõl õt ellä' säntsih ilosih kotusih. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kõigil Vikipeedijil om sääne säädüs, et ku inemiseq kirotasõq artiklit, sis piäsi nä tuud tegemä eräpoolõlda saisukotusõ (ESK) päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Kõigil, eski kärbläisil aknõlavva pääl, oll’ uma nägo, kõigiga oll’ luudus ümbre käünü nii nigu vaia… http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Kõigil jakõl om uma esiqeräline tallitus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Kõigil poiskõisil läts tuu häste, pääle Jaanuse, kinkäle satte õpilasmalõva kõgõ rassõmb tütärlats. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Kõigil puul käve kuuldus, et üts hull leitnänt om lõpõtanuq taganõmisõ, Puurmani mõisan pand ütsindä vasta ja minti sinnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõigil püssäq rossitõdu, temäl ütsindä hal’as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõigilõ om tutva «hää lats, lapik hand». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Kõigilõ välläandilõ ütine om raamjutt valitsõjast Shahryarist (pärsiäkeelitsest sõnast شهريار, miä tähendäs "kuningat") ja timä naasõst Scheherazade (pärsiäkeelitsest sõnast شهرزاده, miä või tähendäq "korgõst suust"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Kõigipooli mõtsa', innidse' nurmõ'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Kõigõ mõista", ütel sepp. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Kõigõ noorõmb ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõigõ vanõmba tütre pand ta ligi hinnäst mustas koorõs, keskmädse mustalõ koorõlõ pääle tohos, kõigõ noorõmba tütre kui suurõ süüdläse valgõ koorõ pääle liplõkõsõs 102 värisemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõ iih viiäs rist, syss kaas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik' inemise jo pelgäse kõti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Kõik' lätsi vällä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Kõikaig! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kõikaig om nätä: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõikaig om nätäq: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kõikaig tulõ inemiisiga kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Kõikaig, tuu um mu Võromaa, mis um mu hingeh. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kõik arvassiva, et tondi ta joba ammu tõiste ilma om saatnu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kõik ei taha igävädses är minnä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Kõik eläjäq ja seeneq , niisamatõ pall'oq pisiläseq (baktõriq) ommaq loonasüüjäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loonas%C3%BC%C3%BCj%C3%A4
Kõik esiq tetti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõikgilõ an’ti, väega ris’tik’äugi pääl vaesit armastõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik hoitva käe üttemuudu rüpün, et otsja aru ei saa, kelle käen om. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
Kõik huvilidsõ omma oodõdu! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Kõik huvilisõq ommaq oodõduq! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3414&op=lugu
Kõik hää, mudku - mis naase ja lastega saa? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõik hõiksi, et jumalaga, kruun, jumalaga, kruun! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kõik hüä jaq halv tull' kõgõ tävvega sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik hüä söögi avitasõ ka tiiskusõ haigõt tervest tetä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Kõikiga ma piät toimõ tulõma ja kõiki elon hoitma. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Kõik ihojagodõ liikmise sünnüseq musklidõ kokkotõmbamisõ ja lühendämise läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Kõik iho jaoq saavaq umma toitu verest, miä lugõmadaq pall'o suuni läbi ihon juusk ja kõiki paiko küünüs, ent liigutamisõ jovvu saavaq nimäq väikeisist niidikeisist, miä aiust ja sälgroodso säsüst tulõvaq ja närves nimitedäseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Kõiki huvikäüke vidävä tiidjä inemise. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Kõiki jagoarvõ hulka tähüstedäs tähega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Kõiki kolmõ pillimiist sekä-i tuu, ku rahvas süü lavva takan ja nimä mängvä. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Kõiki kreeditkaardiga masmiisi tetäs PayPali kaudu. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Kõik illos tarõ, tulõ palase [tuled põlevad], rahvast pallo, kõik sööva ja joova. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kõik ilmadu väega illosa ku vereva 25 külega 26 ubina 27 , targa ja mõistliku kõigipidi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõik ilmarahvas nakasõ kõnõlama: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsis. https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
Kõik inemiseq sünnüseq avvo ja õiguisi poolõst ütesugumaidsist. https://kv.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%82%D1%83_%D0%BA%D1%8B%D0%B2
Kõiki räpinläisi hulk om kõiki võromaalaisi hulga alambhulk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Kõik istseva süüma, hirmuotsja kah. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kõik istseva tsõõrin, üt´s olli keskel, tuu pan´d egale sülle: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kõik istusõ rian. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
Kõiki tüküarvõ hulka tähüstedäs tähega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kõiki ümbrepandmiisi man om kas ümbrepandjas vai toimõndajas tsihtkeele ku imäkeele mõistja filoluug, miä and täpsä ümbrepandmisõ ja laabsa keelepruukmisõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Kõik joosnuva kokko ja hüllüh 48 pakku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõik jutu saava kodotsidõga aetus ja sis omgi sääne tunnõ, et olõgi nigu kotoh käünü. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Kõik jäije tälle perrä kaema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kõik kadunu nigu alb ais. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Kõik kandlõga võisi tetä, mis tahtsõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kõik kes tahtsõva lätsivä tulõ tulõmist kaema. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kõik kest edesi. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
«Kõik, kes tulõva, võta vasta, mis sääl viil!» muhel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
«Kõik kihlkunna võinu tetä säänest tandsu ja lauluga kihlkunnapäivä nigu Urvastõ kihlkund tege, sis olnu väke ja võimu,» arvas’ mano Rõugõst peri riigikogolanõ Kõva Kalvi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Kõik kindrali ja ülembä tulluva kokko pulma kaema, nägemä kuniga väümiist, kes kõge rikkamp riigih om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõik, kiä pühäpäävä tüüd tegevä, tuu jää kõik mu vanalõ esäle; ja kiä neläpäävä õdagu pääle päävä minegu lehmi nüsvä [lüpsavad], noil lätt piimä õnn ärä käest, ja kiä puulpäävä õdagu pääle päävä mineku sannah käävä, nuu mõskva kõik uma verega. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Kõik kohkuva, ning jäävä miist vahtima. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõik kokkotulnu löudseva, et savvusannal piät olõma kotus ka mi latsi ja latsõlatsi elon ja tuu hääs olti valmis ütenkuun ka tüüd tegemä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõik kokko võiva tetä «plahvatusõ». http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Kõik kol' pargikõist laulva' ka' täämbä'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kõik kolm päämäst parteid tahiq majandusõ liberalisiirmist ja parõmbat läbisaamist Õdago-Õuruupaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Kõik kolm veljä olliva väiga tüüka mehe ja teivä kah tüüd, nii et ilm värisi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Kõik kolmõkese muro pääle ja raudväräq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik kosilasõ pühiti kui luvvaga mant. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Kõik kotussõ umma täüs imeperätsit asjo, mis umma seletämäldä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Kõik kraam, miä poodin müügil, om sinnä antu. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Kõik ku filmin ritta sää näq… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Kõik kuih-kaih 92 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõik kõnõliva umavahel võro kiilt ja muidoki mõistsõmi mi, latsõlatsõ, ka võro kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kõik kõrdujaq ja ärqlõppõjaq komaarvoq ommaq ütsvõrradsõq määntsegi jagoarvoga, nt. 1,25=5/4, 0,333...=1/3. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kõik külä rahvakõnõ, viimätseni inemiseni, ja hulk rahvast ka tõisist lähembist külist oll kokko tulnu, kaema ja kullõma, mis kuulsa õhi havva man sünnüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
"Kõik lilli' ärä' häitsivä'..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Kõik loeva siin muudkui englismanni kiilset juttu ja umma vana hää maakiile unustava õkvalt ää. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kõik läts' võlssi aastagal 1492, ku Hispaania kuning Ferdinand saat' kõik mustlasõq maalt vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Kõik lävealudsõ olliq korgõq, muguq laudalävi oll' matal jaq rehealutsõl olõki-õs lävealust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik maailma roho olli arr juodu, a api olõõs kostgi saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõik mahu-i ütitside käsükirju ala, kuiki nii olnu lihtsämb. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Kõik majarahvas oll väega heitünü. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Kõik mi opimi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Kõik mujalt om saanuva, aga lännu sinna tallu, kos suure pulma om ollu, et säält saava. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Kõik muru om joba kannu täüs. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Kõik müüjä olli firma, kats kombaini saisi viil talumiihi puul, kiä olli nä vahtsõ kauba sissemassus firmalõ är andnu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Kõik naaq veidembüskeeleq kuulusõq soomõ-ugri kiilkunda, midä om riikevaihõlidsõlt tunnõtun veidembüskiili uurmisõn väega veidüq tähele pant. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Kõik nakkas kotost. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Kõik nii laulu võiva periselt olla arhetüübilitse allegooria. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Kõik niisama kui innegi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõik nii üttemuudu, et midagi vahet ei või tetä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Kõik noorõmba ossa kuursõmi är ja koorõ pannimi kuiuma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kõik nuuq kolm pääletungi lüüdi tagasi ja nüüd oll' Eesti sõavägi kasunu joba üle 50 000 mihe suurutsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõik nuuq vedelüseq, miä söögipudroga kokko juuskvaq ja seätüs saavaq, tegeväq, et toidus kõlvulidsõq söögijaoq kõlvatumist tävveste lahotõdus saavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kõik ol'li' uma'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kõik oll haudõ täüs pest sitahanguga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Kõik olli üts tõõsõ kõrval sängü all, kui hall kinki tutva inemise näol teda läbi paja tarrõ hõiganu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõik oll’ õigõ, selle et tehassõn tetti noid massinit kabriolettena kah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Kõik olnuva makama jäänü ja ka võõras vägimiis kolmõ velle vahele põrandu pääle, et hummoguni puhata ja sõs jõudu kaiä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kõik olõs ärq mahaq nilvõstanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik om kuuh kulla hõim.(Lauldakse mõrsjale.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/7.html
Kõik omma oodõtu ja võiva Laurilõ kõlista. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
"Kõik on hüäste, mullõ sai ju õks varandus ka natukõ, minkä ellä." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kõik palgiq aeti höörikult saina unikuhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik pandas minudi päält kirja, tuu om bürokraatia! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Kõik pandsõva üteh võtõdu kündle silla pääle ritta ja naksiva Võhandu jõkkõ lumõpallõ pilma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Kõik pelgäse' kahru ja murõhtasõ' 7 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Kõik pererahvas ja tiinjäq ütenkuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Kõik perreq ommaq oodõtu. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Kõik perämädse tükü omma olnu võro keelen, saiti tuu iist ka Hindätiidmise avvohinna. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Kõik piät olõma plaanitu, et järgmädse sügüseni vällä tulla. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Kõik poolõ rahvast tegi soes, hannaga ja kõik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõik pulmakülälise uutsõva meid kotun jo. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Kõik põrmanduq ja laeq panti palgõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik raudtiiliiniq, miä Vinnemaa poolõ lätsiq, olliq Lätin läbi lõigatuq, ja kiä jäi Lätti, tuu võeti vangi Eesti ja Läti sõaväe puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõik ruudsjakuq, maahaarvat õnnõgi 4 kõgõ alomaist, ommaq sisest tühäq, nii et naaq, kui kõik tõnõ tõsõ pääl saisvaq, üte pikä toro tegeväq, miä sälgroodso säsüga täüdet om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4lgruuts
Kõik saami kuun tuud mõtõt välläpoolõ kanda, et tan eläse häste toimõ tulõja inemise, kes tahtva tan ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Kõik sai alguse tuust, et miiq Kallis tantsuoppaja Tiiu tei latsiga talv otsa hirmsaste tüüd, eesmärgis iks tantsupeole saia. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kõik salve täüs. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõik sannapalgi aiva kuuma vällä ja hää lihalõhn. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõik sannaumanigu kiti sannaliisi ja sannalisõ pererahvast. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Kõik seo tulõ kah nail naisil är massa. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Kõik sitt tuudi vikluga laudaläve ette kuurmahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik soe' makase pikäldä, kats risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe' ommava piuta, mõni susi om riiste? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe' piuta, üts susi risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe omma' piudaldõ, a üts riste? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe omma' risti, üts susi om piuta? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe om piutõ, üts susi om risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõik soe piuta, kats sutt risti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Kõiksugudsõ toetusõ omma vällä rehkendedü sille pinna pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Kõik suidsosanna. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kõik suidsu, mis olliva, olli edimädse poolõtõsõ tunniga är tõmmadu! http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Kõik suvõülikuuli! http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Kõik säetü sõõdõ 36 tarbis juunde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Kõik tahtsiva tälle pääle joosta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kõik tahtsõ' huult ja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kõik tandsja tulliva rahvarõivin, olliva ootusärevil ja rõõmsa. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Kõik tiidse, midä tetäq vai kui mängi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Kõik tugõmisõ nupiq ommaq Creative Commons CC-BY-SA litsendsiga. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Kõik tuu pand’ kullõja märgotama, miä tuu võrokõisi kultuur sis ülepää om ja miä taast edesi saa. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kõik tuu värk jah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kõik tõise herrä naariva tedä mõnikõrd mõnen pidopaigan, niikui silma joosi pään [= nii et pisarad silmis]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Kõik tõsõ' tegemise', mink man olõ-i piledi hinda, omma' massulda! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Kõik tõsõ' tegemise', mink man olõ-i pileti hinda, omma' massulda! http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Kõik tõõsõq elevantõ lihiq ommaq vällä koolnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
Kõik tüülise ta rüüvse ja riise mi maalt ja pand na umma mõisahe orjama. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
«Kõik tüütäse, ütel om uma virma.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Kõik vabatahtliguq (suumlasõq, taanlasõq, ruutslasõq) saiq palka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõik vahesaan'aq varati jaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõik vana pildi saiva raamatuhe ja päält tuu hulga vahtsit värmiliidsi pilte talost egä nuka alt: miis Paul tekk’ hulga pilte, väümiis Otsari Vaido om kõva piltnik ja üts Tal’na sugulanõ kah. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Kõik vanõmba lätsi hüvvi 30 hobõstõga, kõ noorõmbalõ anti kõ kõhnõmbakõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Kõik vara om üten paigan maa all varjun. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Kõik variandsi omma. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Kõik vaõldamisi magamast löüdeh ütelnu ta küläst vällä minneh pahatsõlt: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõik vähämbält pruuv’va kõnõlda inglüse kiilt. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõik võit inõmisõlt ar' võtta', a mälestüisi saa-ai' kiäki' häötä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Kõik võiva’ jo kotoh laulusõna’ vällä märki’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Kõik võro keele peethelüq (päält j ja q ) võivaq ollaq kas kõvaq vai pehmeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Kõik võssu kasuma tükiss. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Kõik õigusõq kaidsõduq. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/meaenkielelae-fit
Kõik õigusõq ommaq reserveerituq. http://www.seto.ee/Jarvelilli-Rein.html
Kõikõ ilma saa-ai kõrraga üska haarata'. http://www.setomaa.ee/
Kõik õnnis Jumala üökene ki[u]s ja tönn't vaesekene, kui Jummalgi hoitku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kõikõ võit laulda q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Kõik öö palasi ja pallõli. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kõik üte katusõ all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Kõiküts ku piniq haugiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik üü es saa sepp maada [magada] hirmu peräst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Kõikʹ Jehoova tunnistaja võtva aigo tuu jaos, et avita inemiisil saia teedüst Piibli ja Jumala kuningriigi kotsilõ. https://www.jw.org/vro/
Kõik’ aig küsti, et kost naid asju osta saassi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Kõik’ kuulõi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ ol’liq orrõtäüsi pit’e ar jaedu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ ol’liq rattakõstõ pääl tuudu tii viir’de, t’s´ässonide ja ker’kide mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ pei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ rahvas naas’ ikma, lät’s kõigil hallõss, et imä om üt’eh paigah ja lat’s om tõõsõh paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ sajarahvas naksi kaema, olõi ni olõi Al’akseid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ tiidvä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Kõik’ tulõ jo pikä tii pääl ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ vigalidseq kääväq sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõik’ võlss’va nii, et suu suitsas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Kõ inne haug puttu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ inne läts Aniikat otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ inne lätt vanõmb veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ inne päs’t’ herrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõivo Madis ( Madis Kõiv , 1929-2014) oll' füüsik , kiränik ja filosuuf . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõivo Madis om Keedussõ Sulõviga katõpääle kirotanuq kolm filmistsenaariummi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõivo Madis om Tarto Ülikooli ja Eesti Muusiga- ja Tiatriakadeemiä avvodoktor ja Tarto liina avvokodanik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõivo Madissõ kotsilõ saa lukõq Võro kirändüse kodolehe päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõivo Madissõ maalõst om tett mito vällänäütüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõivo Madisõ perrä lavastanuq Pedaja Priit, Eesti Draamatiatri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Kõiv om parhillaq eesti parimb näütekiränik. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Kõivu Madis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kira.htm
Kõivu bussisõit käü külätii pääl Võromaa seen. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Kõivu ja Vahingu „Faehlmanni“ näi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Kõiv um küll joba ammugi ära kaonu, a maad, mis säält kohegi ei jää, kutsutas täämbätse pääväni Ristikõõvo alonõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kõivupuu Marju – Veeremaast saa keskkotus! http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Kõivupuu Marju tund keelepruugi ja õkvaütlemise perrä võrokõsõ är ka pääliinan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kõivupuu Marju: võrukõsõ keelepruuk om vänge, a täpne! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kõ kaksiq ja hiidiq toolõ ka pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ keskmäne karas’ vällä, lahas’ põllõ veerest närtsu ja mähke sõrmõ kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõkke om pallo ja sis taht iks egäüts umma asja vällä pakku, taht, et timä luudu läässi lakja, jõvvassi hulga inemiisi manu, timä tettül olessi määnegi mõjo. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Kõkke tuud tsirkust teivä meile ütsindä mehe, naase kaiva tuud asja kavvembast päält. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Kõk näputüühuvilisõq ommaq oodõduq! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Kõ kor’as’ kassi lohkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ kotost tuuduga kat’t hindä, niq mehe, niq latsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ käve tõi vett ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõkõ inne otsustadas mängu alostaja. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Kõkõ inne teie ar püha Maar'a kerigu ja teie tuu plaani järge, mändse oosõ ol'l. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Kõkõ inne vaia üte härä nahk, sis peräst kaemi, mis viil puudus tulõ," ütel pini. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Kõkõ* rohkõmb pallõldi keväjält, inne vilä mahategemist, põvva aigu ka. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kõ küläga saadõti kässi pääl lautsõ kotusõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ küsti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
11.00-15.00 Kõlapille tüütarõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Kõlbasõq ka külämajaq ja tanomaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkiraq.htm
Kõlgusehe jo. http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=643
Kõlgusõh ma magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõlistimi sõs naabrimihele Hennolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
«Kõlistõdi: kassil kipõt api vaia,» seletäs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Kõlladsõ mehe tahtva kah maastigumassinaga sõita ja plastmassist prill-lavvaga sitamajan sittu. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Kõllanõ om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 570–580 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5llan%C3%B5
Kõllaq kasusõ ka palo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõllatsidõ tomatidõ kotsilõ ütel’ Jaana, et ütsjago inemiisi taht noid, omma magusamba, a tõsõ ei võta eloilman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kõllatõbi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Kõllatõbõ arstiminõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Kõllõstõ jahtkunna päämiis Pokbinderi Heiki kitt’, et muusõumirahvas võtsõ kuulda õkvalt õigõt nõvvo. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Kõllõstõ valla Prangli külän juhtu kõrd sääne lugu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kõlvulidsõl toidul, miä ka toidulimos nimitedäs, om valgõ piimä sarnalinõ nägo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kõlvulinõ toit ja kõlvadu ommaq tan erätedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kõmri ja võro keele huvilinõ ja mõlõmba keele mõistja Tarto/Helsingi keeletiidläne Santeri Junttila um kirotanuq teema tutvustusõs: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Kõmri kiil (ka: uelsi kiil ; kõmri keelen Cymraeg , artikliga y Gymraeg ) om keldi keelerühmä briti allrühmä kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Kõmri kiilt kõnõldas põhilidsõlt Walesin , kon taad kõnõlõs umbõs 500 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Kõmri murdõq jagonõsõq põh'a- ja lõunõrühmäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Kõ mõtli, kuis saanu ar timmä vällä murda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ mõtsu pite käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ naas' latsõga üteh käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõndin kõrval ikki, et putu miusse ja putu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
"Kõnela mulle nüid tuu unenägu õge ärä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Kõnelda ja kittä võib pallugi, aga esi nätä ja otsustada, et ei ole iks, ei tuu, ei taa. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=4&f1=2&m=1168&id=1169
Kõneldess ka «Mulke Almanaki» uvvest numbrest, mille om kokku pandan Ene Nobel. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Kõneldi ka mineve suve mõtsatulekahjudest: et kudas tetä nõnda, et neid edespidi ei oless. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Kõnelgu n`oo aokiräniku ja vallavanempa midä tahtva`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Kõnelive, et jaaniüüsi kõliseve raha mis kolin, na süda üü aig. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kõnelive vahel kah, et sant maganu sääl. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Kõnelnu joba vellele,õt ma võta Villaku Leena ära. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste4.htm
Kõnne maa siseh, ilmatu trebke kuurma pääl ütest talost müüda minneh näi aia pääl jalanärtso kõgõst kats paare. http://seto.ee/category/jutuq/
Kõnnu kolga kosilasõq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/1.html
Kõnnu kolm kõrd ümbre küla ja üttelnu küla rahvallõ: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kõnnu, kõnnu nii kavva ku saanu' ütte mõtsa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Kõnnu tõõne hää hulga aigo mõtsa müüdä ja heitnü üte kuuse ala puhkama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Kõnnõ ala tulli ka firmasildi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Kõnnõkiil ja kiräkiil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kõnnõkäänuq ni ütelüseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kõnnõviisiq, tegomooduq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kõ noorõmbal vei kaivo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ noorõmbalõ sai hüä naane jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ näile kaq an’d’, ku midä süüke tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kõnõla-as ma joht midägi; vanaesä võtt üskä, vei vällä, nõudsõ küll väega." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Kõnõlaja piät olõma valmis vastama küsümisile. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Kõnõlda jo võit, a kõnõldu jutt lätt iks meelest är. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Kõnõlda mõistsõva tõtõstõ ka nuu, kiä ütli Võromaalõ sissetulnu olõvat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Kõnõldas, et Võrumaa om küländ kinniline ja sinnä sisseelämises lätt küländ hulga aigu, sis tuusama asi käü ka suurõ liina kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kõnõldas, et ku Hödo oll Priistavi iih põlvildõ olnu ni siiri siltanu, oll timä sokutanu tuu 25-ruublitsõ Priistaviherräle kallosse sisse. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Kõnõldas, et liitun mi kaotami uma esisaisvusõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Kõnõldas, et lätläse teivä haldusreformi är ja omma meist jupp maad iin. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Kõnõldas, et tuu om reform ja tege asja parõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Kõnõldas, et õdagu oll Hödolõ antu üts kuväär Priistavi käest. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Kõnõldas ka tuust, midä tulõsi edespidi sannakombidõ püsümises tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Kõnõldas suidsusanna kütmisest, sannankäümise kombist, sannan tohtõrdamisest ja sanna kotusõst mi rahva elotsõõrin. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Kõnõldas taast kandist peri inemiisist. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kõnõldi, et juudiq püüdväq ristiinemise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõnõldi, et pulmarahvas lasti hundideks, otspajast pidi pulmarahvas minemä hundideks. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Kõnõldi, et ütte kidsihaina peat olõma, määnegi ravimtaim, et toda pandas pääle, pidi aitama. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Kõnõldi viil, et Trotski oll' sõitnuq autoga üle silla, agaq sõs oll' tähele pandnu, et võõras võim om sääl raatusõn ja käändnü ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Kõnõldi õdagumeresoomõ kodost Miä om kodo, kon om kodo, kon om kodopaik? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Kõnõldõn om egä kandi murrak õks kuigipall’u nii edesi lännü, nigu vanaimä-vanaesä taad kiilt tarviti. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Kõnõli arq too vanasitt, niq kut’s mehe tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõnõli kah inemiisiga, mis nimä mäletäse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Kõnõlimiki pallo latsist ja latsi kasvatamisest. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Kõnõli minä sis üzkõrra kuningalõ, et meil um sääne veli, kiä ummohtõ lupaüte üöga viiskümmend kuormat rüki ärr pes`sä ni puhasta, ni unikuhe panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kõnõlimi sis näile, et kaegõ: noil inemiisil ei olõ tüüd, a ti istuti hummogu bussiruuli, õdagu lääti kodo ja saati kimmäl kuupääväl palga kätte. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Kõnõli nõialõ, et läki sinnä, asi om nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõnõli tudõngilõ taluinemise süüke aastatsõõrist. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Kõnõli umalõ naaselõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõnõlnu unõnäko imäle ja imä ütel': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Kõnõlõjaq piäsiq rehkendämä tuud, et kirätekst inämbüisi sünnü-üi suulidsõs ettekandmisõs ni parõmb olnuq pruukiq lühükeisi ja selgit lausit. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Kõnõlõjidõ arv om 1950. aastist, ku näid oll' 1,2 mill'ona ümbre, kõik aig vähänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bretooni_kiil
Kõnõlõjidõ arvo perrä on põh'asaami kiil kõgõ suurõmb saami kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Kõnõlõjit om kuikivõrd ka vällärändäjide siäh Põh'a-Ameerikan ja Suurbritannian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta_kiil
Kõnõlõmi juttõ, kaemi pilte, mängimi mänge. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Kõnõlõmi juttõ, opimõ kombit, laulami ja tandsimi. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Kõnõlõmi , kuis saa leib mi lavvalõ ja kuis mi pia timäst lugu pidämä. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Kõnõlõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Kõnõlõminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Kõnõlõmiq tuust, kuis saa kogokund hindä iist saistaq ja määntseq takistusõq kyllile tuu man ette võivaq tullaq. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3414&op=lugu
Kõnõlõmisõga viinaviast vallalõ Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kõnõlõq umal maal õnnõ umma kiilt: latsõga, naasõga, ammõtniguga, noorõ müüjänäioga! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kõnõlõs Anu Korb. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõnõlõs Evar Saar. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõnõlõs Helve Lübeck. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõnõlõs Jüvä Sullõv. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõnõlõs Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskusõ juhataja Hao Paul. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Kõnõlõs velile: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kõnõlõsõ Võro ja Põlva maavanõmba. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Kõnõlõsõ latsõlatsõga õnnõ võro keelen! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Kõnõlõsõ’ Kauksi Ülle (Puu ei olõ’ puit!) http://blogs.station.ee/channel/24768
Kõnõlõtigi poiskõisiga kõgõ õnnõ võro keelen? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kõnõlõ ummist Vana Võromaa juurist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Kõnõl’, et lännü Põlvahe tüüle, a olõ-i autolõ pentsu osta, siiä tulõssi jalgrattaga. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Kõnõtraat : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Kõnõtraat (J.Rahman) 15. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Kõ nüs's' lehmäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ oll tarõ kasit ja lämmi, ku sai kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ oll üts, noq om kats joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kõol ma olõ tähele pandnu, et tikatu puu lätt viil parõmbidõ lehte.» http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
`Kõonõ, vai kasõnõ. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Kõourbõ korätäs kevajä, ku vaigul umma, pandas viina sisse, tuu um kõgõ hädä vasta hüä rohi, nimelt pitsitetü haavalõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Kõourva kuivatatas vähe är ja pandas viina sisse. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Kõ paremb sõiduhopõn oll tallih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ pidi lambit lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ pidiq umaq olõma säl’ätakah vahtmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõps. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66838/Livli_8_1937.pdf?sequence=1
Kõpu puulsaarõ pääl om Baltimaiõ kõgõ vanõmb tulõtorn - Kõpu tulõtorn, miä om ehitet 16. aastasaa edimädsel poolõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Kõ pääväst päivä vidi edepoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõq ilosambas läts ja kasviq siivoq külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrbõ om ala, kon aastagan tulõ sadõmit alla 250 mm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rb%C3%B5
Kõrbõq ommaq sääl tuuperäst, et mäevüüq näide ümbre ommaq niipall'o korgõq, et vihmapilveq päse-iq noist üle vett tuuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Kõrd aastan, päält seldsi aastaaroandõ kinnütämist lehe- vai piimäkuun, pandas seldsi kodolehe pääle vällä teedüs tuu kottalõ, minkas annõtuisi täpsembähe pruugiti. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Kõrdamineki jaos om tähtsä stabiilsus, hüplemiseldä mõtlõminõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Kõrdatett vana sann Käädso külän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
«Kõrda tetäs illos ja aoluulinõ, Võro liina kõgõ vanõmb maja,» selet’ liinapää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Kõrd eläs üts vana miis. http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
Kõrd küsse vana soldat noorõ käest: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Kõrdsilaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/3.html
Kõrd tulle avaldus ütelt Krabi Hobõsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kõrgõstan , ammõtlidsõlt Kõrgõstani Vabariik , om riik Kesk- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rg%C3%B5stan
Kõrgõstani pääliin om Biškek . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rg%C3%B5stan
Kõrikahe veeritsehe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Kõriku päält tuppa.(Peigmehele.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/20.html
“Kõrja pangi tävve osa lehma sitta, vedelät, ja lasõ seene kohki välä pääl oll, ku sitasitika sisse korjusõ, sis lasõ tuo liem läbi peenikese sõgla kost püdelä peraline lipõ saa, tuod juo sis lät hallitõbi mant.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõ rohkõmb, ku nätäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kõrra ao peräst linnas’ jalq hingli paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrra elänü üits tüdruguk, kes sakest mõtsan marju otsmen käünü. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Kõrraga astõ tälle halli pääga vana miis mano ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Kõrraga ehk sünkruuntõlkmist sünnüs pruukiq ettevõtmiisil, kon om mitu tüükiilt vai pall’o osavõtjit. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Kõrraga eri tähti perrä ots'minõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Kõrraga hõigas hobõsõvargast miis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Kõrraga hõigas’ Orro Kert (5): http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Kõrraga linnas haugas tarrõ ja vei kana arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrraga naane pallõma, arq tapku minno arq, nüssikki käeh, tõõnõ käsi maaha raot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrraga nännü, et suur immis joosnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Kõrraga oll’ nätä, et kopralõ miildü mi huunõ: tä kaibsõ perve pite üles maja ja sanna poolõ pikä kraavi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Kõrraga tõlkminõ nõud vähämbält kattõ tõlki. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Kõrrah kõik olla' ja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Kõrrakõsõ ao peräst näk'k ta üte suurõ mõtusõ, õngüs toolõ üte paugu, kes ka sinnäsamma maha jäi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Kõrraldaja: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Kõrraldaja omma Harglõ kandi inemise Harglõ Maakultuurimajast, Harglõ Koolist ja latsiaiast, Harglõ ja Koikküla Raamatukogodõst, Harglõ Maanaisi Seldsist, MTÜ Parmu Ökoküläst, EELK Harglõ Kogudusest, Taheva vallavalitsusõst, Võro Seldsist VKKF ja Võro Instituudist. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Kõrraldaja omma Kanepi Laulu Selts, Kanepi Raamatuküla, Võro Selts VKKF ja Kanepi vallavalitsus. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Kõrraldaja omma kokko pandnu sisuka kava, mõni tähelepandminõ tuust: tunnõt oppaja ja kodo-uurja Lübecki Helve juhatas meid Orava aoluu ja kultuuriluu ratu pääl. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Kõrraldaja pallõlsiva laulvil miihil hinnäst valmis panda ka inne Uma Pido pääkontsõrti 31. mail päivä tulõvas pääproovis Vanõm ba' uudissõ' Võro Keriguplatsi laadulõ saava' kauplõja' hinnäst kirja panda'. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
- Kõrraldaja pallõsõ tulõkist ette teedä anda ildamba 25. novembris. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Kõrraldajaq: http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Kõrraldajaq (administraatriq) ommaq Vikipeediä pruukjaq, kel ommaq "süsteemiedendäjä õigusõq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Administrators
Kõrraldaja’: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Kõrraldanuq egäsugutsid võro keele ja kultuuri üritüisi (Kaika suvõülikooliq jm). http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Kõrraldasõ': http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=73&Itemid=93
Kõrraldasõ Võro Selts VKKF, Võro Instituut ja tugõ Võro Maavalitsus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kõrraldasõ Võro Selts VKKF ja Võro kultuurimaja Kannel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kõrraldei Pille Ilisson ütel, et tuleve aaste om kandlepäe joba katepäeväne, sest inimese tahave ka pilli õppi. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Kõrraldi' MTÜ Võro Selts VKKF, Põlva Liinavalitsus, Põlva ja Võro maavalitsusõ' ja Võro instituut. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=47&Itemid=69
Kõrralduisi tegemisel (trahvõ paikapandmisõl jne.) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Kõrraldustoimkund: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=72&Itemid=94
Kõrraldust vidä MTÜ Võro Selts VKKF . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=26&Itemid=45
Kõrraldõdas egäsugumaidsi leevänädälit ja leeväpäivi ja valitas koolileib, midä egäh koolih latsilõ söödetäs. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Kõrraldõdas kveeni keele kursusisi, kiilt opatas ülikoolin ja kveeni keele ja kultuuri alalõhoitmisõs ni edendämises om luud Kveeni instituut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Kõrralik sannalagi kannatas 180kraadist kuumust ja lää-i palama. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Kõrra pallõl’ Tiiu ütte poiskõist: http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Kõrrapäält oll' kass' tä man ja vääräs' hiire ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
«Kõrras om meil pääst läbi käünü ka Ilvesse Aapo umma kampa kutsminõ.» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Kõrrati ka tuud vanna tiidmist, et kiil ei häö’, ku taad pruuki’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Kõrra tulle tiä mi manuq olut laskma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Kõrtsimiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrtsimiis ütelnu, et: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Kõrtsimiis ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrts oll rahvast täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kõrvakausist ehk välimätsest kõrvast lätt üts uus sügävämbä pää sisse sisemäiste kõrva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kõrvalt kaia tunnus taa sõitminõ lihtsä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
«Kõrvalt kullõjilõ või paistu tuu ilmvõimalda, et kainõs jäiäs õnnõ tuuperäst, et saa tõisilõ umma ello jutusta.» http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Kõrvalt käibest elämi ja nii tuu asi om.» Käivet rehkendäs Freidel palgivirnu perrä, raamadupidäjä Ülle ütles, et om iks olnu 5-6 miljonit kruuni ehk 300 000 – 400 000 eurot aastan. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Kõrvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kõrvaq joq naardvaq hendäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõrvaq olliq kakluisin katski kakutuq nigu vanal kõudsil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Kõrv om kuuldmisõ riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Kõrvõnu annom’ puhtas! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Kõr´k-Eeva tõi kubo olgi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/4.html
Kõr’dsih tul’l näid üm’bre nigu varõs’sit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ suurõmba inemiseq panniq viisoq jalga ja anniq rahha kerikide pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ tagumatsõq taadõ, keskmätse külgi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ takah hobõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ talvõl käüti kokko tallõ pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõti-Kati kuuli. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Kõ tii käveq halvaq takah ja kisiq, et anna arq, mis lubasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ toidõti timmä häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõtt kuldkümneliisi ja viieliisi täüs! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Kõtu kinnitusess tetti süüke, kus panti sissi äste pallu rohilist, mes aian ja mõtsan om. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
Kõtukooban hääl ja kur'al puul sälgrootso nimeside ligi saisvaq rauhaq , mõlõmbil puul üts, miä kust ja kusõga mõnd kõlvatumat asja verest vällä lahotas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kõ tull lähembähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõturohi om kõourva ja viin pääle, tuu om väga hää rohi, ku kõtt haigõ om. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Kõtusülenäärmeq saisvaq põrna ligi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Kõtu täis kui kõdriku *1 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
- Kõtu tõbõ vasta juvvas kõvva viina, kohe nõgi um sisse pant, tuod andas latsõ vuotõl kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Kõva Kalvi ja Viiardi Piitre. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Kõva ku kurat`! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Kõva kätege miis ütelnu, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Kõval ajal raotas riista puid... http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
«Kõva lõunõ» ja «Kahru vägi latsõ seen». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
“Kõ vanõmbal!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ vanõmb läts tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ vanõmb tütär ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ vanõmb ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõvastõ haigõ olõõs a nigu hoimanõ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõvastõ veiga tänn(i)temme' nulgahna', sis naksevva' kül nii sääl veiga keerondõllõma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kõva uni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ vei, kõ iih, seeni ku üte taloni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ veitsikeisi, kõ veitsikeisi, nika ku sai nii kõva tüü miis kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõvver-kõvver, kos sa läät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Kõvvõr keebats paaba säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Kõvvõr kuri paaba säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Kõvvõr kuri sandi säläh, sandi türä keeba otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Kõvvõr kurrat paaba säläh, sandi türä keeba otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Kõvvõr kuus kooba läve iihn? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Kõvvõr kuusõkõnõ koobasuu pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Kõvvõr-kõvvõr, kos sa lähät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Kõ väega tuu naane ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ vähämb vars oll väega näotukõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõvõmbat timmä olõ inämb kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõvõmb vidä vastatsõ mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kõvõri-kõvõri, kos sa lähät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Kõ võtt, võtt kinni, kõ võtt, võtt, kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ edimält maidsõtas kutjat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ edimäne laud om mälehtüslaud, ku pominanjat loetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ ik'k, et minno noq inämb ei võõdõta sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ istõ nulgah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ kaes, ne kõõ kaes, ne viimäte kai. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Kõõ kerigurahvagaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ õks uma maja hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ kui hallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ kuulõ taivast kelli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ kynõli, et maq mehele külq lää, a tüüle ei nakkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ küd’si ja ravit’s um’mi lat’si ja Eelijät kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõlõ ilmalõ ja eläjäle sai timmä viländ, muudku sinitsele kivile ja sarapuu puhmalõ saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ naar’d väega pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ noid vaheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ noorõmbalõ an’d’ kõõ kõhnõmba varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ noorõmb ol'l väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ noorõmb tütär jäi ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ olliq söönüq ja otsa kaq es saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Kõõ ol’li patasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ peramäne tul'l uma imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ peräkõrra riste miq usku, sinnäq timä jäie ja tuuhu kooligiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ pes's' parabanni, nigu mõtsast tulnu-us tõõsõq kahru toolõ appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ pojakõisi kasvat’ jaq hoit’, kooniq pojakõsõq kasviq suurõs joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ puul’pühä näid iks mõsõt ja puhastat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõq kuhjaq lasiq joq arq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõru küläh kõgõ inembalt peetigi, kõgõ inembält palleldi ja Vaslamäel. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Kõõrult viisi pekojala Vasla külla. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Kõõ rüük'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ sepit puulpühä ja pühäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ`õ suuremp nõudlus seto süügi perrä om a just lõunaaigu, ni õt inemisi om lausa ussõ päält tagasi saadõt. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Kõõ syjaväega väli vii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ vannu jäl’gi pit’e lät’siq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ varas’t’, kunagiq saa-as kätte timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõõ võta kep’kene kätte, minka hüä koputaq kannu pääle vai juurõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kõ üü käve tarrõ pite ja ussõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köhä vasta avitasõ paisõlehe tii ja jalavann. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Köhä vasta om pedäjäkasud, tammekooretee, takjajuurikad ja juudi kusi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
- Köhä vastu peetäs kässi vai jalgo kuuma suolvie seeh, tuost saa abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Köstrel kübärekene, Kauril kaokene, Mikita mehel midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
"Köstre, tulõ vällä!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Köstriaseme talo pernaane kütse reheahju ja lõunu sai säältsamast reheahju keresse päält – Läänemaal es olõ taluden eräle sanna, sääl viheldigi rehetarõn. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Köstri kaes, mis nüüd saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köstri läts mõisahe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Köstri palvõ peräst Elli jalki [jällegi] vanast üts ütlemata kuri ja tikõ mõisnik, kes üttegi inemist uma maa pääl käävät es kannahta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Köstri raput pääd ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Köstri tallit niisama kerkherrä asju. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Köögivilä müüt kah võrokõisilõ maaha? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Köüdeti kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdeti lats üskä ja panti käe puuhu tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdeti silmä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdiq hobõsõ kõo külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdiq kohe kaartõ ala, inne ku kuus nädälit oll müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdiq koti kinni ja visksiq järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdiq surnu risti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdse otsa' köüdetäs kokko, nii et puultõsõ kuni katõ (1 ? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Köüdä hot' kabõl jala külge! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdä hot kabõl jala külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdäq hot' kabõl jala külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Köüdäq noq köüdäq veidkest syss!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüdüs põlvkundõ vaihel põlitside tiidmiste edesiandmise asjan tulõ tugevambas saija. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Köüt' kabla jala külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt' kabla tammõ külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt' olgiga kinni vitsu iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt ilosahe räti sisse ja saat’ syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt kabla jala külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Köütke mino sängü külge kinni!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köütke mullõ lats üska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köütse hobõsõhanna külge, vidi tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt’ hindä rihma külge, lasiq timä maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt’ke puiõ kül’ge, et näe, mis õdag näütäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Köüt’ kyik handa, kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Køik søna' siijä', paprõlõ,/ ku havva-kiviss jätä,/ ku orasõst viil unõlõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Küberil küpär päähn, kapõril kask sälähn, eper ihualastõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Küberneetiga om tiidüs, miä uur juhtmisõ, teedüse ja teedüsvaihtusõ ületsit säädüisi nii teknikan , luudusõn ku ütiskunnan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCberneetiga
Kübärite varastamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kübäräkene ommõ tammõ tõhv, Kaaril kaokõnõ pähe, Mihkalil olõ-õi midägi, tuu ommõ upin Se 1934 (N. Oinas) 3Se - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Kübärä läbimõõt om 2–12 cm. Tuu om sagõhõhe lainõlidsõ veerega vai tävveste kõrraperäldä kujoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Küce ilmaluumisoppus ütles, õt Ilm um egäl puul inämb-veidemb üttemuudu tähti täüs. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Küdseti. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Küdseti nellikümmend vadsakõist, et õga tsirgu jaos üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdseti vatska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdset sipul - paisõ- ja kühärohi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Küdsetäs nellikümmend nelli vadsakõist ja pandas aidsaibahe vai katusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsetäs õnnõ ütelt puult. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Küdsetü sipul, nimelt tuhkhavvah, tuha seeh, om uma pehme sahvtiga avitaja rinnarohi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Küdsi imä ütesä kuklikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsi kala arq ja esiq mait's' inne, kala süämekese sei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsi minni vadsa, jagi kerigu man vaesile, syss oll ülnü, et noq sai joq arq korgõmpa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsi no hüä perast, siia kaejatsile tulla, võiu-vadsakese, panni ahjo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Küdsi paabakõnõ tälle vadsakõsõ ja läts sei tä terve päävä tuud mett vadsakõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsiq kuurma kulatskit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsi tõõsõ kuurma jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsi üte vadsakõsõ vaas’nast naane ja an’d’ vaesõlõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsäge sai ja pangõ sinnä iht sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Küdsä, küdsä innembä, vet’ mul vaija minnä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsä mullõ kolq kukõlikku ja uma rinnapiimäga võia arq päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsä mullõ üts vadsakõnõ, vanaimäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Küdsä naan’e leibä jaq sööväq uma pojakõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsäq mullõ säidse vadsakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küdsäq mullõ ütesä kuklikukõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küinlät panni palama, esi viisi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
“Kükkä maaha, kooni ma küdsähütä üte vadsakõsõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kükkä perä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kükkäs maha' ja nakas edimäst rüpest pinimuudu kaapma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Kükäs perä pääle, pil’l säält kübärit maaha nii pallo, ku esi arvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül'b' kesvä arq, kasu-ui üts terägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kül' ma lää," ja' susi läts umma tiid. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Külamehe tsiga tsungsõ tõõsõ mehe kartuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küla rahvas avitannuva katso hädast är, annuva kõva ratta ala panda, tuu pääle olnu tõsõl väega hää miil ja ütelnü külarahvale: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Küla veli palgi veerit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/70.html
Küla ütel Otepää KÜLÄ MUL ÜTTEL: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Külbjäga naati laulatama saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külbmise vai kombaini pääle iks ekäütte panda ei saa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
“Külbä uakõnõ sanna laba ala!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külepinki, koh tä lautsil ol'l, õga päivi uhõtas viigaq, vai hiidetäs sinnäq määne rõivas pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külepink - puhtõ pink, a peräpink - pulmapink. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külge löönüq, saanuq raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külge tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külgi vaihõkõrd: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_lipp
Kül herräle saa viil poigõ ni kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külh kitt’ tä, et Võromaa inemiisil om taa as’a vasta huvvi ja sakõst küstäs, kuis saanu muinsuskaitsõalotsit huunit kõgõ parõmbidõ praavita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Külh om Mulla Antsu kodokandih ülearvo pall’o vihma sadanu ja mõnõh kotussõh omma kardokavirkse peris vii all. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Külh om koolikõrd käest är lännü,» ohkas sis peris süämest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Külh om taasama säädüs olõman pall'odõn tõisin soomõ-ugri keelin , nigu näütüses soomõ , kar'ala ja ungari kiil , a ka näütüses turgi keelin , nigu türgü , tatari ja tõva kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Külh om võro keelega ütesugumadsõ kõrraligu õ -, ä- ja ü -harmooniaga vabahelle kokkokõla olõman kihnu ja vad'a keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
«Külh põhikooli aigu olli oppaja mi klassiga hädäh – teist kellestki saa ei midägi, arvas’ ni üts ku tõnõ,» kõnõlõs timä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Külh timä sõs lätt, ni naksi ka ajama, a avita as midägi, regi tõugahagi is. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Külh timä sõs sinno amõtihe pand. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kül kai’ säksä tälle ka kõigil vasta ola, a iks timä nõuu ol`l´ ülemb, timä ol`l` väega tark ja süökas kah, käve esi alati keisri man sai iks hinele õigusõ tahtsõ tõnõ jo kõiki mõisnikke Lihulani maalt ärr hüätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kül kitt’ miis, et tä võtt hää meelega õukat. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Küll aga om ilmamere osas Õdagumeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Küll aig asja arotas. http://www.setomaa.ee/
Küll haanimiis otsõ kulda järvest, aq õks es lövväq. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Küll haarat iks sa vaja halusahe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Küll hilläk hindä ravitsõs, tuhnak uma pää toit. http://www.setomaa.ee/
Külli Eichenbaum. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus?format=feed&type=atom
Külli hindas, et meil vanal Võromaal omma naasõ lepligumba ja kannatlikumba ku suurõmbin liinun. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Külli ja Mirjam hindasõ, ku suur hädä om: kas om vaia kotust var’opaigan vai avitas nõvvo andmisõst. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Külli, järvi, jõki, mäki jne. artiklidõ kirotamisõs või api ollaq aoluulidsõ Võromaa kotussõnimmi teedüskogost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Küll iks suur vahe om nüüd sino praeguse ja indetse elo vahel? http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Külli meelest om sääne miis nigu muinasjutu-jänes, kink iist kunn vette hüpäs’ ja jänessel oll’ hirmsa hää miil: kiäki pelgäs ka minno! http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Külli trehväs’ Võromaa naisi ütehüste, sai säält ütenmärkjä var’opaiga luumisõ man: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Külli vein pässi lõppvõistlusõlõ ja sai kuvvõnda kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Küll juusk mehekene viil ruttu vällä kaema, au vaest ta kohe viil aida vai lauda mano läts - midägi kohn. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Küll külm avitas suuri rõivit kanda. http://www.setomaa.ee/
Küll litsõ! http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
"Küll ma hoia," ja läts mõtsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Küll ma kodo tullõh lää. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Küll ma nii kavva hoia!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Küll ma sis, saa-aastadsõna, kopõrda viil naid mõtsu piten ja lövvä vast mõnõ vahtsõ seenekotussõ kah. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Küll ma sulle, nii kah tõisile sinusugutsile näita. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
"Küll me kavalusega iks teedä saame, kes ülemb om," ja kutseva mängjä süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Küll mi järge jõvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll mi uursõmiq perän, et kynõlgõ no vällä, kuis havvõkalast nii magusat mannaputru saa, no tuu köögikavalus om mul siiämaaniq tiidmäldäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Küll neid ollu sõs suuri ja väiksid, abenaga ja ilma abemeta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Küll näet sis, et abi om kõrraga käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Küll oll rassõ ello ellä’, Pühä Esä Maar´amaal, küll oll rassõ koto tetä’, katõ ilma veere pääl. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
Küll ol’l hüä, ku säält saivaq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll om mürki pantu ja kõik’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
"Küll om ää ja illus palk!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Küll om ää ja illus sild!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Küll om ää ja makus õlu!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Küll otsõ tütrik kõigist abi – a olõ-õs nätä timä jaos tuod ruoht, mis olõs avitanu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Küll rabõl nõid ja pess kikas siivaga, aga midäge es avita, midä rohkõmb na rabõliva, toda suurõmbas läts lainetus ja toda rohkõmb kisk vesi neid põhja, kost na imämb vällä es päseki. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
"Küll sa eski tult!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll sai mangutus voodi veere pääl, a lõpus' oll iks vaja võileevä ja koogikõsõ sängüviirde tuvva, et iks õigõs aos rivin olla. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Küll sunniti tõist juoma, a kost no tuod süa võt, ku halli prohkus sisse kussi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Küll timä tänit, et ma olõ herr ja olõ herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll tulliva mehe appi tõukama, aga kirst õs liigu paigast. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
“Küll tullõ eloilmah tarbist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Küll tulõ eloilmah tarbist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Küll tulõ sullõ eloilmah vaija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll tä joq vanast aost um ärq kaet, sääl olõ-iq midä üldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Küll tä mülläs nüid partsi püiden järve müüdä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Küll tä nakkas tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küll tä sis jätt maaha käumize. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Küll uhkõ omma, Võromaa, su mõtsa nuist läbi minnen kuuli käüdüs sai. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Küll vaivsi kurat hinnäst [ennast] kõgesugutsõl kombõl ja tegi mitot tempo, ent kõik asata; susi tulõ-õs kuigi ello. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Küllä külest saat iks küüdsitä, nälä külest saa-ai näpistä. http://www.setomaa.ee/
“Küllält juvvaq!”, võt’t kirvõ, lei täl pää otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küllä olliq kutsut Loosi naasõq, kiä lauliq ja näütemängu teiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Küllä om õks jäänü' mõni seto inõminõ ka'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Küllä tulliq võtjaq, lätsiq kohegi talo poolõ sisse ja küsse esä käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küllä tulõva Järvamaa huviselts` Põimik ja Narva niplipitsi meistreq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
- “Kül ma k’äu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül ma nüüd pia lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül ma sullõ appi lää, ku üz korra hädätul! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Kül ma tiiä, miä tetä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külma tuu länikuga' mäele, sõs vala tsõõrikuhe, sõs jahuss är'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kül mehe mütvä autoussi, kõnõldas telefonnõga, sis söövä kommi, krõbistasõ paprit. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Külm kuq pan’d’ vasaraga otsa, “Nah sullõ kyik mis vaija!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külm käsi hoit tiä kässi kinni. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Külm oll väega ja süvvä olõ-õs? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külm päivlik ilm oll’ ja raadion kõnõl’ kõik päiv Jaapani tuumaõnnõtusõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Külm sõda (1945–1991) oll' poliitilinõ, ideoloogilinõ ja majanduslik konflikt, miä kest' pikkä aigu pääle Tõist ilmasõta ja kon ütelpuul olliq Nõvvokogo Liit ummi liitlaisiga ja tõsõl puul demokraatlidsõq õdagumaaq iinotsan Ameeriga Ütisriikega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BClm_s%C3%B5da
Külm talvõl Se 1929 (A. Gehrke) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Külm talvõl Se 1938 (A. Tubli) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Külm tulõ tarrõ Se 1938/9 (E. Sõrmus) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Külm ähvärdänü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
“Külmäkene tik’s ja pauk, ma vaenõ lats palja pääkesegaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Külmäkene tik’s’ ja pauk, ma vaenõ lats pal’astõ jalgugaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Külmäkene tik’s’ ja pauk, ma vaenõlats viil palja käekeisigaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Külmänü haavalõ pandas külmänü hobõsõ sitta pääle, hüäste pienus tambit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Külmä verega ommaq kõik sälgroodsolda eläjäq nink sälgroodsoga eläjist kalaq , ruumajaq ja katõpaiksõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BClm%C3%A4verelids%C3%BCs
Külmäverelidsüs vai poikilotermia om eläjide iholämmä sõltuminõ tuust, ku lämmi om keskkund ( õhk vai vesi ) iho ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BClm%C3%A4verelids%C3%BCs
Külmävõetuid kässi vai jalgu saa tohtõrda ätikäga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Kül noq saava pliiniq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Kül nä üleväst nägevä,» ütles miis kimmäle: uma inemise omma tälle tõsõst ilmast teedä andnu, et nä iks kuigimuudu olõman omma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Külq meile saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq me saami vele mano õdagult. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq miq nuuq kaq saa kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq miq tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq mul ol’l rassõ soo saismine siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq ommaq kyik käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq saat vasta võõdõtus! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Külq sul tulõ häöng, ku nii pillat umma varandust.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külq, vanamiis, miq tulõ sügise jalq su poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül sullõ tuldas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül ta kuningas om hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül timä tõrõli viländ, et ma olõ ozani terve, mul olõ õi haigusõ lõhnagi, a nuo kullõ õs tuost midägi, naksi viel hullõmbahe pääle ajama, et sul um sääne halv haigus, sa /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kül tuokõnõ tõõsit /?/, et ma olõ õi kunagi lubanu tuod tettä, a vele’ zügütii kuningat, et timä õnnõ kiusas nu’, taha ai tegema naada, kuningaskarist ka sis, et piät tegemä, päse ei kohegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Kül tuu oll' hää ja makus. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kül tä pallõl’, et tsirgu pääväkene, mingui arq, a päiv es kullõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül tä peräh takah tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül tä takah tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külvetäs 200 killu villä ja 500 killu rapsikuuki hektari pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Külä ai tuu mehe väl’lä, et üt’ele tüt’rigulõ kattõ miist ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläarst pand' tan kuppõ ja lask' verd . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Küläeläniguq loetasõq maarahvastigu hulka ni näide päämine tegevüsala om põllumajandus vai kalandus , perämädsel aol viil puhkõmajandus vai tüüstüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCl%C3%A4
Külä es saa inämb ellä ja laot’ arq tuu maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläga ol’l tuu päiv pant, et tooniq aoniq kari niite pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä halõst arq ja an’niq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külähatt hauk ja hamba tsilgusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
Küläh oll sündünü üts poiskõnõ tuul vaesõl ja nimä kirotiq teie ynnõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläh om kats puuti (üts om vallalõ egä päiv kellä 20ni, tõõn´e I-R kellä 18ni, Pu-Pü kellä 16ni). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Küläh om tsjasson, midä püvvetäs õks kõrrah hoita', a kell om säält ammu' minemä viid. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Küläh tulõ vana miis vasta, an'd' kätt, et tehrüdäq muqga, a sa tsuska tälle kuuk peijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä ise (isa?) http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/23/26/
Küläkandlõ-projekti vidä Eesti perimüsmuusiga keskus üten tiidüs- ja haridusministeeriümiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Küläkapelli kuulusõq põraq Hans Järv (synasäädjä), Reet Pettai (basskitarrõ), Rosilda Viira (saatõkannõl`), Teodor Tobreluts (viiul`), Mare Tee (akordioon), Kalju Taal (laulja) ja Paul Olesk (viiul`). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Külä kaq läts küläga kokko, ku tõõnõkõrd johtu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Külä kar'usõ uu, susi lätt kar'a mano!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Külä kari käve kokko. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Külä kassi kiilusilmä, kiilusilmä, nõglahanda, seivä käki kelderista, verivorsti kamberista. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Küläkene väikukõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/43.html
Külä kiil kullõ', uma miil mõista'. http://www.setomaa.ee/
Küläkiilsit nimmi üte hõimu kottalõ oll´ tõisilgi: http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Küläkogoga kaeti arq, et tsälk oll põllulõ sisse võet ja et üteq linaq olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläkogo kai arq parra paiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä kõrdategemise talgo olli Leevil joba jupp aigu inne, ku «Teemi är!» kampaania vallalõ läts’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Külä lei kattõ par’ti***. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläliisile valla tettü sannohe huviliisi jakkus, silmä iks vaihtõpääl lehti ja kullõ raadiot, sõs saat sändside ettevõtmiisi kotsilõ õigõl aol teedüst! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Küläliisi piät iks hoiatama, ku purõja elläi koton om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Küläliisi tull' nii ligempäst ku kavvõmpast: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Küläline om Kali Stuart, jutt tulõ inglüse keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Küläline panti perrega üten sööma, ja pääle muu toidu säeti ka külalise perast taldrikuga võid lavva pääle, kost külaline kui ka oma pere edimält sööma naksiva perenaise soovi pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Külälinõ piat kõgõ oodõt olõma. http://taarkatare.com/avaleht/
Külälise' tulli, N. N. (Tiidu perrnanõ jne.) http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Külälise Soonõ Mihkli sanna man Kärgula külän. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Küläliseq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külälisi võtt vastu Setumaa Valdu Liidu päämiis Aare Hõrn. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Küläl oll mõtsavaht ka palgat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämammi Metsuri Marje: http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Külämehe kõnõlõsõ kõik aig, et kulõ, taa järv om sul ammu tühäs püvvet! http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Külämeheq kaenuq üts ` tõsõlõ otsa, ajanuq sõrmõq mehele keele alaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Külämeheq naksi üt’lemä, et mis sa syss uma katõga läät, las timä ka tiin’ uma hobõsõkõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämehe võtiq kaq nuiaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämehe õkõs küssevä, et kui tuuh kantorah õks oll ni edesi. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Külämiis näk'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämiis ol'l velel pomkalavval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämiis` oll` joba tunnijao är astnu, a Ahja mõisat netu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Külämiis oll nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külämiis’ vidi sitta tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä minno ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/29.html
Külä mul iks kar´usõq kõnõliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/24.html
Külä mul iks kõik kergüdi kübärä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/3.html
Külä mul ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/13.html
Külä mul ütleb: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/13.html
"Külänaane!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Külänaase käänüvä sinnä kokko ummõ lastõ sitatset mähkmet mõskmah. http://www.kalapeedia.ee/parimus-sitajarv.html
Külänaaseq tulliq nulganaist kaajatsi tõõsõl vai kolmandal pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä naas’ joq tähele pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küländ hulga võro keele mõistjit om seo ilma aigo ka Tarton , Talliinan ja muial Eestin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Küländ pall´o sai ringi kävvüq ni sis ma opõgi sjood kanti tundma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Küländ pikkä aigu oll’ moodun sääne mõtlõminõ, et Eestimaa kõik nuka piät ütte muudu elojäre pääle saama. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Küländ rostõh omma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Küländ sagõhõhe, nt aolehen Uma Leht , olõ-õi kurgupeethellü kirän sukugi märgit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Küländ suurõ kooliga Pikäkannu külä esiq om väiku: pääle Maire ja Astridi elä-i külä keskel kedägi, kavvõmbal om Viiardi Piitre turismitalo, Lasva puult tullõn om tii veeren viil üts` suur maja, kon eläs Kuljusõ Väino. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Külän elli 2006. aastagal 296 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paltoga
Külänkäümispäivil sõbra väega kaema ka inämb ei tükü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
«Külän olli poissõl tsikli olõman ja mõtli, et teemi är,» ütel’ Võrolt peri Ilvese Erki, kiä tull’ Rõugõ mehe Liiberti Antiga Siimulõ appi ja tekk’ klubi kats aastat tagasi ammõtlikus. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Külänõvvokogoq nimetediq ümbre valdos ni näid naati kokko pandma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Külä ole – kelt ma küsü, võõras´ ole – kelt ma võta? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Külä om väikene maa-elopaik, kon hariligult eläs kooni 300 alalist elänikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCl%C3%A4
Külä oppas! http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Külä piiri pääle pandas kirst maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläpraasnik Sergah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä pääl jälq naaru jupis aos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Külä pääl kutsuti nal'a peräst kubõrnaataris. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä pääl üts` jutt kynõlõs, et nuuq om tennü Sulbin tuntu herr Tenno Mart, tõõsõq jäl tiidvä, et kohapäälseq pois`kõsõq ommaq nuuq lumõmeheq hulgani pistü ajanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Külärahvas kõnõlõs, et Kalev om tsipakõsõ esimuudu miis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Külärahvas, mar'arahvas27, tulgõ appi, susi vii ar' mu latsõ!" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Külärahvas näk’k, ku uma naasekõnõ tull õks hommogide ussõ, kumar’d’ jalga Petseri poolõ ja ik’k, nii rassõ elo oll täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külärahvas tulli tuu helü10 pääle kokku ja tapi kahru ärr, a rebäne läts mõtsa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Külärahvas tüt’rikku halõstiq, et tä vaenõ om, et hüä, miq võta tä su esä jao pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külärahvas, vai maja rahvas ütli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Külärahvas võt’iq kadajaossakõisi lautsõ kotusõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä seeh üt’s vanamiis’ näk’k, et timäl sääne hädä; lät’s, tõmmas’ hobõsõl taosõq kaalast, hopõn’ pagõsi Pas’ke-naidõ 1) rehesen’dsehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläselts taht kuurmat ruusa – ma ei tiiä, kelle kaudu piät tuud asja ajama? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Küläst häöt arq kõõ rahva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläst tull' ja küllä läts, ei tiiä, kes täl latsõ tekk'.:,: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,1835,1835
Küläsõska' joosiva' hulgakeske rihe poolõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Küläsõska' võtivake' hannast kinni ja tõmpseva' rebäse handa piti vällä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Külä söögiga olõ-õi söönü ja külä lämmäga kavva lämmi. http://www.setomaa.ee/
Külä tahtsõ mitu kõrd minnä sõimama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küläteatridõ päiv Setomaal 31. mail alostusõga kell 13 Obinitsah galeriih Hal'as Kunn 13.00 – pääväalostus 13.10 – "Põhitüü" (Obinitsa Lihavõttõteatri) 14.30 – "Mit' O" (Vasla külä Sõrmusõ suguvõsateatri) 15.00 – "Paabapraasnik" (Mikitamäe Helmine) 15.30 – "Lilli" (Loosi naase) 16.00 – "Ütelt ni tõõsõlt puult nal'alidsõ kaemisõ" (Karisilla Küläselts) 17.00 – "Pinsipäiv" (Krabi Küläteatri) 18.00 – "Hamlet" (Taarka Pärimusteatri Nuuristuudio) Jutusõajamisõ': http://www.teater.ee/teater_eestis/uudised/newwin-print/article_id-3618
Külätiatrit om manu tullu Riidajen olli mineve lauba Kagu-Eesti tiatrepäe, kos kogundi 7 näitemänguruppi mängseve jupiksit ende lavatükkest. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Külätsura julgu-s inämb lats'kõisi poolõgi kaia nii kavva, ku nä ütskõrd mi küläst är lätsi tõistõ paika. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Külätsura märgevä kokko: teemi noilõ tyttömäinenile är 1:0! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Külä tul’l kokko sinnä, koh suurõmb tarõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külävanemb Alli Laande kostit sääl kikki, kes teda ümäriku sünnipäevä puhul tervite tahtseve. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Külä võt’t tuu kül’lä arq ja an’ti säädüs täl'le, et olt külämees’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä õks küll ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Külä õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Külä õks sis ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_7.html
Külä ütehkooh ragi sõõru ja palot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Külä ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/13.html
Külä ütel´ jo: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/13.html
Külä ütel´: küll om suuri! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx2i.html
Külä ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/13.html
Kül’bi kerkoh ol’l üt’s suur’ puusl’i, jalak’i mullaga kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül’b’ paabapoig sanna lava ala kesvä ja naas jänes kesvä käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kül’b’ uakõsõ sanna laba ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kümme aastakka Tal’nan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Kümme aastat suvildõ Pühäjõõ veeren elänü Kauna Toomas usk taad juttu. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Kümmekond aastakka sai mõtsavahina oltuq sääl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kümmekund asja päävän iks tulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Kümmekund võissi viil mano tulla ja Koit kuts kõiki julgõhe tulõma. http://www.els.ee/index.php?page=108
Kümme küllülde, säidse sällülde, nelli nelätuurkella, mürrä-kärrä kitsekene? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
Kümme küllüle, säidse sällüle, nelli nelätuurkela? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=903
Kümme künniruunakeista, märti, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Kümme lüpsilehmäkeista, märti, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Kümme perämäst aastakka om tä toimõtanuq vallah, olnuq volikogu esimiis, parhillaq om Meremäe valla arendusnõunik. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Kümme puuta möi linnu ja sai sada ruublit rahha. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_33_laul.php
Kümme tunni Vastseliina keriku poolt hommongu poole kolm versta edesi minnä om Raadi külä,kon 1808. aastast saani ka veliste rahva [evangeelse äratusliikumise, vennastekoguduse liikmete] palvemaja om. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Kümme versta joq jäigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kümme versta, syss vilist kõvastõ ja kai et sata-as maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kümne aastaka pääle anna sullõ, muudku lõika nimehtesõrmõ ots lahki ja kirota verega raamatohe ja kümme aastakka võit sa ellä vanna ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Kümne (10) luku takah!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Kümnendik hernesaagist läts’ mõtsatsia nahka,» võtt’ kah’o kokko Põlva kihlkunna Lutsu külä põllumiis Rüütle Janno, kiä kasvat’ hernest 45 hektäri pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Kümnendi lõpo poolõ läts' Mozarti karjäär allamäke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Kümnendsüstemi arvotäheq (vai kümnendtäheq vai araabia arvotäheq ) ommaq 0,1,2,3,4,5,6,7,8 ja 9. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvot%C3%A4ht
Kümnendsüstemin kirotõdas näid üles arvotäherongi abil, kon üteliidsi tähest hääl puul om koma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kümnendsüstemi tarvitaminõ muutu egapäävätses sõski viil pall'o ildampa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Kümnendüstemin kirotõdas tüküarvõ üles arvotähti 0 kooni 9 abil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Kümnes aastak kurb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kümnes aestak tull joq väega kurvaline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kümnide tuhandide kaupa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Küm’ne üm’bre näid Pihkvahe lät’s, myn’kõrd rohkõp, myn’kõrd vähämb, nii kuis rahvast, kuis viijit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kündjä elo ja püüdjä elo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/i/3.html
Kündjä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kündlepäävä lätt külmäsüä lahki, tulõ satu ja tuisku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Kündmisega om säält mitu kõrda vällä tulnu sõjakirvid, piike, nooli ja soldatite vöösid. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Kündäq vaia ei olõq, edimädseq käpäq ajavaq põhudsõ mulla kokku ja tagumadsõq toovaq põh`ast peenembät maad pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Küningatütrel ol’l vana tikõ süämehe tüknü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Künja olnu vana tark miis, kes ilmast pallo nännu, kuulnu ja opnu olnu, tiidnu tuuperast kah tuud, et kui katsk ummõ sõnno pääle vastust ei saa, siis kas inemiste ehk elajide kuul vai mäännegi muu õnnõtus külla tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Künnel kätte ja pühäne ryndu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Künnel pandas kätte palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Künnel panti palama. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Künni_ks Tooni nurmõ pääl, / mana naistõ maie pääl . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/9.html
Künnä niq külbä niq kaku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Künnärpää om käe osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCnn%C3%A4rp%C3%A4%C3%A4
Künnü_ks ma sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Künnü_ks mi teilt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/3.html
Künnü_ks no sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Kün’djä muudku noilõ jär’ge juuskma, et mina läüse rahha, tulgõq jaami ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kün’dlegi las’k tõõsõl pandaq, an’d raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kün’dlepäävä lät’siq üm’bre mastõra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kün’dlit ka kistutas tätsok. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küpara üle, nii et toolõ ainult väikene osakõnõ sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Küprogist karpõ pistüaamisõ, jahvadõdust plastmassist ja püsümise kihvtest söögi kotsilõ om üts tõõnõ sõna, a tuud toimõndaja vast ei lupa siiä kirota. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Küprüse Vabariik ( kreeka keelen Κυπριακή Δημοκρατία , türgü keelen Kıbrıs Cumhuriyet ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCpr%C3%BCs
Küpsmiis kübärägä, kapsmiis kasukaga, ihver ihualasti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Küpär ja jalg ommaq kokko kasunuq, näil olõ-õi selget üleminegikotust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Küpär om päält sille ja matt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Küsimisele, õt kas Ilme saa sõs jo kolmanda korgharidusõ lüü naanõ käega. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse Jumala käest: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Küsse, anna süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et kas sa mu naist näie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et kohe saq timä tuudõq tagasiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et kuast silmäst sa minnu näet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et ma panni saiapätsi ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et mia vallalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Küsse, et mis no tunnõt, kas noq ka võit taivast alla käändä, maad ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, et võtat minnu öösest siiä, ma mõista ilosit jutusit aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse imä käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse imä käest risti kaala, et mul olõi katõsatõistkümmend aastakka risti kaalah olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse jalq üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, kas kapsta valmiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, kas mul piiretüst ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Küsse, kas võtat rahha, vai hää syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse kerkoh võlga tõõsõ mehe käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse kolmanda kopatävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse latsi käest lämmistüses, et mis maa tuu Võromaa õigõhe om? http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Küsse mehe käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse, midä sullõ vaija om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse pernaase käest, et koh kõrtsimiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse pilli arq, a tä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse poiss viguri peräst, et kas teil kaq peret kedägi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse polgust hobõsõ, läts viinalattu, pan'd' koorma kallit viinu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsseq et miq oodi umma seppä, a kost saq olt sääne rihma otsa saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsseq nuuq kuningaq mehe käest, et mõistaq meile õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsseq tarõtütriku käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse sis latsi käest, et kas nä ei olõki võrokõsõ? http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
«Küsse sis tütre käest ja tä ütel’ as’a är.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Küsse temä kaq."Sa Häiermu, mis sa olt tennü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä, ka kopa tävve jõi arq, et mis sa tunnõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä ka sinnä üüsest, et võtkõ poiskõst ka üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä korvi hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä mehe käest, et mis saq Jumalalõ hüvvä kaq tiit, ku saq nii hyndsa olt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse timä sõs vanõmba käest, et ütle miä amõt sul um, tuo ütel vasta, et ka ma või üte süömateräga kõgõ sõaväe ärr süöta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Küsse tokumente. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Küsse tuu as’a kottalõ perän Mõtussõ Meelise käest, kiä om õkva seo suvi sinnäsamma kõrvalõ Keveli lauta simmentali lihaeläjä sisse toonu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Küsse tõõsõ ku kodo läts turaku käest, et mis ti näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse vaesusõ peräst piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse vanaqmeheq timä käest, et kuas saq arvat, om meist paremb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse viil tsäposki ja kasti, lask kasti rõivit täüs panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse viil üte huunõkõsõ noilõ kahrõlõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse üttepaika üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsse üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küssüq tulnuq, kohes nuuq latsõq ommaq jäänüq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Küsti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsti, et mis sa vargile tulli sedä tsirku siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsti niisamutõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsti sys, määntsen maakonnan tuu om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
«Küstäs iks suurõmbit rõivit vai laembit jalavarjõ, nuu kaosõ kõgõ kipõmbalt.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Küstäs joq noidõ sysaridõ käest kaq, vast teil kedä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küstäs poisi käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küstäs pois’kõsõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsügeq hinnapakmist siin ! http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
“Küsüge syss tuli taivast maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüja oll õks kidsipurõjal umast perrest. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Küsüjä: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Küsüjä kaap sis edimäst last ja tõmbas nii' kavva, ku kätte päses. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Küsüjäle lüvvä-äi päähä, kumardajal kakstata-ai kaala. http://www.setomaa.ee/
Küsüjä tõmbas nüüd ridaimä är'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Küsüki-is, kos saq tagasi tuut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsü_ks-telliq, nõvvatõlliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/38.html
Küsü käüjalt, ärä küsügü vanalt ei aho pääl istjalt. http://www.setomaa.ee/
Küsümiidsi tegemine ja noile vastamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Küsümi kaptõnilt! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Küsümine: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Küsümise ja ettepanõki lehe sisu kotsilõ või saata Külli Eichenbaumile: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
Küsümise ja märgotusõ kirja pantu jutu kotsilõ saada radokuu joosul See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Küsümisele, kas latsõ tahasi, et näidega kõnõldasi võro kiilt, tull’ latsi suust esieränis võimsa «Jaaaaaa!». http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Küsümisele, õt kiä tuu hää miis säändse kõrralidsõ mulgu taaha tekk’, and’ Margna vastussõs, õt naasõ õks esi. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Küsümise pääle, mille Märdini Raili lähküh elävä Kangro tüüd pruugi-i, kostsõ näio: http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Küsümise pääle, määndsit rohtõ miis sõs tarvitas, otsõ valgõn Þigulin istva Endel vällä kats karpi: üte pääl om kirän Almagel ja tõõsõ pääl Trihopol. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Küsümise saatminõ olõ-õi kummalõgi osapoolõlõ köütvä. http://www.lingua.ee/vr/hinnakusumine/
Küsümiste pääle esä ku imä poolt, kos ta eläs ja kuis ta eläs, kostõ tütär lühkült 60 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Küsümüisi tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Küsümüs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Küsümüse pääle, kas näid lärrin ei sekä, naariva naasõ, et ku naabritõlõ prii sissepäsemine andas, sõs om õnnõ hää, ku kodo lähküh säändse as’a sünnüse. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Küsümüseq ja küsüsõnnõga lausiidõ tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Küsünü maama käest, et kos tuu immis jäi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Küsü perrä: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
- “Küsüq Ivani pää!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüq perrä 078 238 63, 078 219 60 (Kadri Koreinik), 078 21 881 (Luule Lipp) vai 052 02 179 (Külli Meltsov). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
“Küsüq saq muq iist kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs' sääl munõ mehe käest, kos tuu sõavägi läts. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Küsüs Jumala käest tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsü sanna perremehe käest, kuiviisi om kombõs sannan mõskõ ja määntsit mõsuasjo pruugitas. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Küsüseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüseq sääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, et kohe sa lääde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, et kuas iih lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, et mis sa tütrekene ikõt siih? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, et mis too vaenõ vangimees kaq tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüse tuu käest tiid jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüse Üri käest süvvaq, saai kostki süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs keskmätse käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, kohe viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, koh tütre magasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs kokkõ käest, a kokaq ei tohi üldä sõbra peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs kolmada käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs kuninga käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs kykõ noorõmba käest, mis sul om ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, küsüs, midägi ütlei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs, mis saq olt siiä tuud? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs papi käes, a koh üts taldrik viil om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs pernaasõ käest: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Küsüs poigõ käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs rahva käest, vaest kel om kedä kodo jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs tuu tütrik nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs tuu üts halv tõõsõ käest, et milles sa nii tei, et kängäq lubasiq ja nii annat, nigu ma saanu-us kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs tõõsõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüs õdagu ülembä käest, et maq taha liina minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsütelemise kokkovõtõ' . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Küsütelli, nõvvaskõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/16.html
Küsütelli, nõvvetelli; http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luurilised-laulud-maast-ja-ilmast/
Küsütelli, nõvvetelli; „Kas om Riiga vai om liina, vai om suuri soola liina?” http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Küsüti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüti, et a mille? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Küsüti jal, milles sa siiä vargilõ tulli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Küsüti, kohepoolõ tuu Lasva jääs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Küsüti, kost sell nuu rõivaq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsüti, midä tä tege, ku auto sõit hää käe puult. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Küsüti timä käest: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Küsüti tuud kah, midä piässi tegema, et võro kiil alalõ jäässi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Küsüti, vast kedägi viil om kotoh kellelgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsütäs jäl hobõsõ tähti, a tõsõ inemise puult ku inne. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Küsütäs (kiä taht küsüs): http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Küsütäs, midäs näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsütäs tarku veljü käest kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsütü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
“Küsü uma mehe käest, mis tä tege.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küsü-üi pini su käest hambit, ku' timä purra' taht. http://www.setomaa.ee/
Küs’se, et mitu vuuri mullõ süvväq saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küs’semi tuud ris’ti pap’i käest, veimi’ tuud üm’bre kerigu; kotost ol’l vesi ka üt’eh võet, mõsimi ris’ti ja tuu viiga timä sil’mi, saivaq sil’mäq ter’vest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küs’se piipu ka hin’däle ja tubakut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küs’se väega an’diss jumalast ja kirot’ es’(i) vahtsõst üles tuu mälehhüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küt't sanna, küt't hil'lokõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küte pudro köögih ärr, kutsõ hindäle karüst appi pata mõskma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Küti külh'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Kütiq naariq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Kütke tälle pallav sann, nigu tä sinnäq kõrbõs." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kütmise aigo tull' sau kõik sanna sisse, palgiq olliq sisest kõik ärq mustas savvunuq ja nõõga kuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Kütmise aigu piät teräne olõma ja sannal silmä pääl hoitma. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Kütmise aigu tetäs ka mõnt talotüüd, koni sann valmis saa. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Kütmise aigu tulõ savv sanna sisse ja lämmistäs lisas keressekuumalõ umakõrda sannaruumi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Kütmise man oll´ tähtsä, et sannaaho perrä pääle puiõ palamist ei tohe üles siädä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Kütmise man tull´ hoolõn olla, et tuli ka väega suurõs es lännü ja ahost vai läbi keresse vällä es käünü – sis lätt sann palama. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Kütmises võeti kuivi ja ka tuurit lepähalgõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Kütt an'd' kuulda küllä, et nii, nii oll ja läts arq mõtsa jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küttepuud võinu olla aastas ette Männisalu Arvi lõikas ja lahk esi puid – tulõ odavamb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Kütt lask´ maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Kütt paabakõnõ tälle sanna kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kütt sysar sanna, tekk sanna valmist, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kütä les’o lämmäst ja jätä tšainik ahjo lämmähe. http://taarkatare.com/avaleht/
Kütä ma' kuuma sanna, vii hära sanna. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Kütä mullõ sann, ma mõsõ ar hindä puhtast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kütä pikse lüödüiste puijoga sann, ja vihu sääl last, ja pooda[?] jo inne otsitüisi soe=sittu, lämmä vie sisse, nink mõsõ tuoga last. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Kütä pääle ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Kütüse tegemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küt’t ka mõro sanna kadajist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küt’t per’ve pääl sanna ja pan’d vahiq mano vah’tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küt’t sana, saat’ syjamehe sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küübril küpär pään, kaabril kask sällän, iibri ihualastõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Küüdseq kasusõq toda joudsambast, midä inämb näid lõigutas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCds
Küüdseq külmetäseq, varba valutasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küüdseq saisvaq kõvvo juuriga sõrmi ja varbidõ otsan kinniq ja ommaq noilõ iholiikmilõ toes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCds
Küüds om kõva, sarvõ muudu lastukõnõ inemise vai mõndsi eläjide sõrmõ vai varba otsa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCds
Küük` om iks kyökki, mitte keittiö, puuti mindäs puottiin, mitte kauppaan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Küündlejalg panti aho otsa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündlekuu nimi tulõ küündlepääväst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu
Küündle pandas kirstu ümbre palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündlepäiv om edimäne suvõpraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündlepääväst olgõq puul leibä, a eläjäsüütä kolmas jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündleq leiq muq pää kottal palama, ku maq ker’kohe lätsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündlerahha kaq viil pandas ryndu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündlevahaga tuu mässü kyik ümbre ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Küündü neiolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
2008 "Küüni täitmine". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Küünü_ks ma sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Küünü_ks ma sinolt küüsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
Küünü_ks mi sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/54.html
Küünü_ks mi teilt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/2.html
Küünü_ks sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/9.html
Küünü mi_ks teilt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/61.html
Küüpmiis kübärägä, kaapmiis kaskaga, ülbri üle alaste? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Küüril kübäräkene, Kaarlil kaokõnõ, Mihkalil olõ-õi midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Küüsüjä väsü-üi ar', andja väsüs ar'. http://www.setomaa.ee/
Küüsüs, kiä lasõ-õs üümajja: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“K’äuq sa mul ilosahe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
LASKE SISSE, LASKE SISSE märti-santi, Märdi küidse kül’metäse, märti-santi, Märdi varba valutese. märti-santi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
LASKE SISSE MÄRDIKEISI! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
LASKE SISSE MÄRDIKEISI (Võn) 7. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
LASKE SISSE MÄRDIKESED (Võn) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
LATSE SÜNNÜSE INNE KUI IMÄ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
LAULUMÄNGUDEL ei ole tekste tävvendedu ja kui mängule ei ole koguja manu pannu mängu käiki vai seletüsi, sis ei ole noid ka muialt manu otsitu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/laulumangud/
LEHM KÖÜDETÄS LAMBALÕ SÄLGÄ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=950
LEHM LÄTT LAUTA, VISKAP HANNA LAUDA OTSA PÄÄLE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
LIIGU, LIIGU… http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
LIIRI-LÕÕRI, LÕIVUKENE (Võn) 12. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LIIRI-LÕÕRI, LÕOKENE (Ote) 13. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LIIRI-LÕÕRI LÕOKENE (San) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LIIRI-LÕÕRI, LÕOKÕNE (Ote) 15. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LIISULUGEMISE, liisu eitmine om nigu õnneluus. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/laulumangud/liisklugemised/
LINDORA LAAT! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/index.htm
L. Kirotaq tuust kah, minka kottalõ mi küssüq es mõistaq. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
LK kotsilõ om kirotõt: http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
LK luulõ- ni myttõterrikogoq: http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
LK om opnu 1961-65 Mammaste algkoolin, 1965-67 Põlva keskkoolin, 1967-70 Pärnu V algkoolin ja 1975-78 Põlva kaugoppõkeskkoolin. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
LK om sündünü 15. lehekuu pääväl 1954 koloosnige peren Põlva küle all Mammastõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
LOOJA, LOOJA, PÄIVAKENE 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Laadaloteriist saadu raha iist taht Tarvastu muusjumi sõpru selts osta kangastelle muusjumi käsitüütare jaos. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Laadatäüs lambit, keräsarviga oinas keskeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Laadaäri om õnnõmäng Jürimaa Rainis näütäs närdsuvaipu: kas huvilinõ ost är vai ei osta – kunagi ei tiiä ette. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
» Laadiq alaq miiq audio PSAq, et näüdädäq umma tugõmist. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Laadit’ kyik hüä lavva, kalliq söögiq kõõsagamatsõq pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Laadna vell´o!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Laadu aigu Tarto Üliopilastiatri uulitsatiatri siin ja sääl Võro keskliinan. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
9.00 Laadu kultuuriprogrammiga nakkas pääle Põlva Liina Puhkpilliorkestri, miä lätt laadu päält liina pääle inemiisile herätüst mängmä. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Laadult saa osta hääd talokaupa ja eestimaist käsitüüd. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Laadul tulõ ka kõva kultuuriprogramm’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Laadur-kopajuhti om näil kah vaia. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Laad´a teid laas´alõ mehele: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/11.html
Laagrihe oodõtas 8–16aastaisi opilaisi, kiä tahtva’ võro kiilt manu oppi’ ja perimüskultuurist inämb teedä’ saia’. http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
Laagri kõrraldas Võro instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Laagrilõ oodõtas 30 nuurt 5.– 12. klassist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Laagri lõppkontsõrdi edimäne lugu mängiti seo pilliga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Laagri lõpõtus oll’ Zerna talon Võukülän, kon kasvatõdas terävillä kihvtildä (mahhelt). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Laagrist saavaq ossa võttaq nii latsõq ku täüskasunuq. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Laanejõe Arvit pidävä uma kandi jahimehe kõgõ parõmbas soejäle-ajajas. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Laan om laia laulu lasta, võsu viisi veeritedä, allik om all hobeste juuta, mägi om näüdäste maata, kallas ratsu kargutede. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Laanõ Heli pilt. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Laanõ Janeki pilt. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Laanõ Valdissõ pilt. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Laap om üts sääne vedelik, ensüüm, midä tsilgutõdas piimä sisse, et tuu kalõs lännü. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Laari minek IRList om kriisi märk. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/09/laar-latt.html
Laaritspäävä aigu, märdipäävä ja egä kolmõ kuu takast. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Laarpoiss lubasi suvõl habõna maaha aia, ku eurot tulõma ei piässi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Laasõrova kalmõhtõ mäe ala istõ maaha, põhja poolõ kaldõ pääle, vasta Ulanova piiri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laasõrpäiv om urbõpäävä poolpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laati saap üten osta ka kontserdipaigust. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Laat om vallalõ 8.00-15.00 ja laadapäivä vidä Contra. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Laatren üte väreti küllen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Laatu oodõtas kauplõma innekõkkõ talosöögi ja muu talokraami müüjit, eläjide, tsirkõ ja käsitüüga kauplõjit: nimä saava kauplõmisõ kotussõ ilma massulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Laatu pääl tulõva joba tutvas saanu inemise jäl vahtsõst ostma, a mõni ei tulõ eski maitsma, ütles, et tä osta-i nigunii nii kallit marju,» selet’ Meelis. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Labajalaluid om 5 tükkü, noidõ otsan ommaq varbaluuq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Labajalg
Labajalg om jala kõgõ alomanõ osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Labajalg
Labajalg sais seerega vinklin kuun, tuu tunnistas, et inemine om luud pistü käümä ja katõ jala pääl kõndma, ent mitte kumaruisi kõigi nelä pääl, nii kui eläjäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Labalõ kaq lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ladeni-nimeline taksipini lava pääl edimäne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Laden teedüperäst ei juu ja suidsuta kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Ladina-Ameeriga om Ameeriga tuu jago, kon kõnõldas päämädselt romaani kiili: hispaania , portugali ja prantsusõ kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina-Ameeriga
Ladina kiil ku Rooma ammõtlinõ kiil oll' üts kõgõ tähtsämbit vanaao kiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Ladina kiil om indoõuruupa kiili itali rühmä kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Ladvad lindudele Võnnu Lehessi NEITSIKENE, jo-eda, NOOREKENE, jo-eda, kui läät mõtsa, jo-eda, lehessile, jo-eda, võta ossa, jo-eda, kaksa katsi, jo-eda, ära putu, jo-eda, ladvakesta, jo-eda: ladev jäta, jo-eda, käo tulla, jo-eda, käo talla, jo-eda, käo minna, jo-eda, suvilinnu, jo-eda, linnaskõlli, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/vonnu/
Laelavva tohe-i olla karvadsõ, piässi olõma häste är hööveldedu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Laemban mõttõn või ütiskund tähendäq määntsegi piirkunna vai maa vai kasvai kõgõ ilma inemiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Lagi piät olõma kõvast puust. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
«Lagjakivi» võeti edimält kaitsõ ala nimega «Laagri rändrahn»: trehväs’ jäämä Vahtsõliina mõtskunna Laagri vahtkunna maa pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Lagrange (1736–1813) oll' edimäne, kiä and' tävvelidseq tõõstusõq mõnõlõ Fermat ja Euleri tulõmusõlõ, näütüses nelä kruudu teoremile ja Pelli võrrandi lahendamisõ algoritmilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Lahasti huss katski, syss kolm püssärauda ol'l seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lahastu käe vai jala pääle panti õigõ puhast pedäjavaiku, mis oll nigu helm pääväga vällä sulanu, vaik avitas lahe kokko kasvata. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Laheda kandi inemiste puult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Lahendada sai sannaviktoriini, uuri sannaraamatut ja küssü teedüst suidsusannuga turismitalode kotsile Vanal Võromaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Lahendaminõ tähend' Diophantosõlõ tüüpilidselt protseduuri andmist, minka abiga saa löüdäq kõik ratsionaalsõq lahendiq, eski kui näid om lõpmalda pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Lahesõda ( 2. põimukuu päiv 1990 – 28. radokuu päiv 1991 ) oll' Ütitside Rahvidõ loaga alostõt 34 riigi koalits'ooni sõda Iraagi vasta, miä oll' Kuveidi ärq vallutanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lahes%C3%B5da
Lahes’ kaq jõgi jaq astõ tä kuiva jalagq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lahkja ollus om sääne ollus , kon om var'ol väega pall'o energiät ja miä või äkilidselt paisudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lahkja_ollus
Lahksõ puu ja kandsõ vii. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Lahut' temä tuu vällä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laia lamba kondiliha, katri, katri . http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Laidi Tiiu – poiskõisi puutüüoppaja Laidi Tiiu puutüüoppusõ tunnin omma Tarto Raatusõ kooli 5. klassi poiskõsõ iks himoga tüü man. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Laidoner and' kindral Põdralõ ülessandõ purustadaq Landesveer. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Laidoner esiq oll' viil polkovnik, olkõgiq, et amõtilt korgõmp näist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Laila Hakkaja ütel, et uus kirik piass tuleme täpi pääld siande, ku sii varemb olli. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Laine oll’ oppaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Lainidega ai arq tõistõ viirdegi merd pite pütü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laiselge, latse! http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Laiska neiu kosti vasta, üles, üles: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Laisk, a töövikjas. http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Laisk härg saa virgalõ jänessele pia järge, tuud pelädä olekei', et tä jovvai'. http://www.setomaa.ee/
Laisk lää-äi kütetohe sanna kah. http://www.setomaa.ee/
Laisk lõpõs viläsalvõge är. http://www.setomaa.ee/
Laisku siäh oll üts kõigõ laisõmb, kes aga päävi ni kavva hingäs, et ega hummogu uma ainuma lehmä-luukõsõ karüssel nüsmäldä mõtsa lask ai ja ja ta esi inne "karä-lõõnaht" (kell 11 hommikul) üleski tulõ-õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Laitku-i ti minno, latsõkõist: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Laiv Translandia oll’ nigu rekkamiihi paradiis. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Laiva peremees küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Laiva pes’s ar hukka mere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laivaq omaq, rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laivaq uppuva arq ja varandus kyik’ uppu mere pääle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laivast hainaq viirdümä lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laiva sõitminõ läts’ lihtsäle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Laiva teleka näütsi muidukimõista tehnigakanalit. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Laiva tullõn võisõ valli, kas võtat purgi olut, dþinni vai limunaati. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Laivaülemb pidi Nestorist suurt lukku [lugu], et ta ni virk, tark ja alandlik mees olli! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Laivoga sõidõtas merri nink suurõmbidõ jõki ja järvi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laiv
Laiv olli niikui oma tee päält ärä essünü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Laiv om suur viisõidoriist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laiv
Laivo tarvitõdas inemiisi ja kaupo vidämises, kalapüüdmises , lõbosõidos, sõapidämises jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laiv
Laiv saije sinnä aetus ja puhmast joosk suur lätte vesi väljä, kost egäüts saije juvva, ja võeti veel vett ütten niipaljo kui neile tarvis olli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Laiv sõit oma kauba koormaga ilma kahjo saamata virgaste edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lajalt teedäq arvamisõ perrä või võro ja seto keelel vaiht tetäq välläütlemise kõla perrä Täämbädsel pääväl tuu peris nii inämb olõ-i. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lajalt võeti nääq tarvitusõlõ Vana-Rooma ehitüskunstin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaar_(ehit%C3%BCskunst)
Lajan lastun jagonõs algõbra kolmõs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alg%C3%B5bra
Lajas sõs tuu lakk'us noq ärq um. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Lajembalt võidas tuu all mõtõldaq terveht Vanna Testamenti ja tõisi juudiuso põhjapandjit tekste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Toora
Lajembalt või kibõhusõ all mõtõldaq määntse taht ao joosul toimuva muutusõ suurust (nt. unõhtamisõ kibõhus, aadomidõ ümbreistmise kibõhus). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
Lajemban mõttõn kutsutas pronks ka vasõ sulamit tõisi metalidõga , vällä arvat tsink (vasõ ja tsingi sulamit nimitedäs messingis ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pronks
Lajemban mõttõn kutsutas vedadõs vedasit üten brahmanasõ, aranjakadõ ja upanišadõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedaq
Lajemban tähendüsen võidas tuu all mõtõldaq ka tsibipudinidõ tõõsõsminekit vai säsüriakts'uunõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Lajõmban mõttõn või kõnõldaq kah mõnõ muu hod'otähe aastagast, nt. Jupiteri aastak om aig, miä kulus Jupiteril üte tiiro tegemises ümbre päävä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Lakiq, lakiq, nika ku lätsiq lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lakiq, lakiq otsa ja karas’ tuu kihv otsa seest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lakkõ' luidsa är' ja ankõ aitumma!” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Lak perst, paabakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lakumo õigõ perst." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Laku perst, paabakõnõ'! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
- Lakuq perst, pöet pää!? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Laku sa soolõ sanna ussõlõ mulk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lakvaq, lakvaq, a inemist kunagi saai kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lakšmi taso Višnu jalgo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Lamba esi midägi halva ei tahaki, a näide ülejuuskmisest jääs perrä õnnõ häötüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Lambakösö joosi viimane lakka ni kai iks, kuis kiäki imä mano ärr päsesi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lamba lasti imäst raaskõsõ maad kavvatahe, a susi jäi lambite ja ima vaiholõ manise puhma vai kivi vai ka aija nulga taadõ kiihitelemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lambamäng Kambja x Ka’rjus käip ümbre karja, pidä keppi katõ käega kinni ja lüüöp timä otsaga egä sammu pääl arvata kaits kõrd maad vasta, vah’t sääl man esi maha ja laul sedä laulu (õigõ virgastõ): http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Lambamäng Sangaste x MINA OIA MEMME UTU, mina kaidsa memme kar´ja. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Lambamäng Sangaste x MINA TUKU TUKU TUNNI, õlle, õlle, tule susi karja, õlle, õlle, veie mõtsa minija lamba, õlle, õlle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Lamba pidävä üle kepi kargama, midä katõst otsast ülevän hoiotas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Lambaq läävä syss häste korda, ku vahetakui villu huupi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lambaq unõst ommaq hingeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lambaraudõ ei toih ar pühke pääle pügämist, kui omma kuuh tolmuga, sis pead õgvalt hiust lõikama. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Lamba seereluuga tettö jälg jäi perrä niguq kassikäpä jälg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Lambatapp.» Näütlejä Pumbo Kristi , Kalbusõ Eva, Songi Tarmo, Tähemaa Toivo mänge lavakavva «Lammas ütel’ läl-läl-lää». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Lamba tulõva tagasi, soe keelu vasta, sest pini purõlõs soega. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Lambergi poiss näk’k, ku oll linna külbeh maah olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lamberg ütel, et tsäikanni suurunõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lambid pöetäs noorekuu pehmegä, sis vill äste kasus. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Lambidõ ja kitsi kopli man mängiti maaha ka üts «Hobõsõmäng». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lambidõ pügämine. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Lambit oll’ terve unik. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Lammas ei juhi kunagi tsiakarja, vastapite juhussiid om kül ollu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Lammas sysar kirstu, nii panni kaasõ kõvastõ pääle, pulkõga kinni ja panni kirstu korgõhõ kuustõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammast kaiq, et soo jätä üle talvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammast tii, leibä küdsä – oh, panõgi leevä käümä… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Lammastõ takah tull üte silmägä pininokk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Lammas väegä sõimas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lammas võta-ai poiga umast." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Lammas õks võeti küläkarja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammas ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Lammas ütel' oinalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lammõ pääle, et ahjo tõugata!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs' halv kaq kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs' kirstu ar', sõs ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lammõs' maahha sälä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs kadajapuukõsõ ala tuurakalla maahha, jäi sinnäq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs’ kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lammõs’ kirstu arq syss üt’el’, et ma in’ne tulõi üles, ku siig mastõrah mään’e hädä tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lamsiq kolmõkese põrmadu pääle maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lana Del Rey muusikat om võrrõld filmimuusiga ja popkultuuriga, esiqeränis 1950.–1960. aastakkõ Americana muusigastiiliga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Lana Del Rey tüü om saanuq mitmit avvohindo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Lana oll' mitmõ H&M-i moodukorjusõ reklaamnäos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
1919 - Landesveeri sõan alostiq Eesti väeq vastapääletungi Landesveerile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/22._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1919 - Landesveeri sõan jousõq Eesti väeq Riia ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/30._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1919 - Landesveeri sõan lõppi vaheraho. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/19._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1919 - Landesveeri sõan teiq eestläseq vaheraho Landesveeriga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1919 - Landesveeri sõan võidiq Eesti väeq Võnnu lahingu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/23._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Landesveeri sõda kest' täpselt kuu aigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1919 - Landesveer vallut' Võnnu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/6._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Langa ei või kedrädä, sõs kasussõ tihkõ tsia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Langakerä läts iih jooskma, nemäq säitsmekese takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lange Josephi tett näopilt Mozarti Constanze'ist 1782. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Language valliq “võro kiil'”. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Langukõnõ armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/36.html
Langukõsõq, linnukõsõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Laomiis’ selet’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Laozi (ka Lao-zi) om umbõs 6. aastagasaal i.m.a. (tõõsõ teedüse perrä 4. aastagasaal i.m.a. ) Hiinan elänüq puullegendaarnõ oppaja, taoismi alostaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laozi
Lapahudat havva pääle kaq tuu tsilgakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lapjo hand läts katski." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Lapjo hand murdu är'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
`Lapju.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
`Lapjuga l££t kuuš säidse `tiiru `ümbre, ja¿, `viskat `lapjuga.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
`Lapju `otsa tetü sääne ümä.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Las'k' Jummal' merd pite üte hobõsõ minemä, ütest poolõst verrev, tõõsõst poolõst valgõ, hopõn üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' Vaaska kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' arq kakkuq pinel, lõik' pääq otsast, keeleq karmanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' jalq arq kakku, pil'l pääq maahha, keeleq jalq karmanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' jänese tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' kahru lauda läve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' mere, nigu ei saa üle ei ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' naase maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' perämätse voori lõvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' revolvriga kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' sanna järve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' sepäl rakoq puutõlva ja raudpäitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' suurõ kirstu tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' tammõ pütü tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' tõõsõ poja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' velel viil lõvipiimä kaq arq tuvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k' voorimehe silmä arqki vällä kogõmalda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las'k ka' sis edekäpä' sisse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Las'k ka' sis nõnaotsa peesütä'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Las'k ka' sis sisse peräkäpä' ka'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Las Visseli Agu uur vällä, kunas täpselt tuu kits Võrusuu tõkkõpuu külge ärq poi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Lase timäl mino mano tulla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Lase täll tühal hinnäst vaivata, seo palava päävaga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Lasi aknõ-ussõ vallalõ, et vast täl lämmi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasidsa kihä om kõhna, pikk ja väega painsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasidsaq, kiä eläseq põh'a puul, lääväq talvõl üleni lumivalgõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasidsa silmäq ommaq suurõq, tummõq ja punnin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasi pitäq tarõh niq tahra pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq Ivan Hatapoja uustõ köüdsegaq, naksiq vällä kiskma niq märgeq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq Pihkvah ma`ali, ja hobõstõga tõiq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq arqki hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq hindäle tuvva õgasagamaitsi kallit süüke ja juukõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq pujaq ussõ, seiq nisa arq ja läts kits jal ruugu süümä, merde juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq tagasi L’ooska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq timä tuu havva põhja, sai timä tõistõ ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq tuu kaq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq tõõsõ vele jalqki: tuud saiq veid’kese sügävämpä laskaq, jalq tänit: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq ussõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasiq vanõmba vele kablagaq sinnäq hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasi rihma alla, istõ tä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasi syss timä vallalõ ja kutsar avit timä vankrihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasi sys sõrmi vaihõlt veidükese vett maaha juuskõ, a tuust olõ-s kah suurt api midägi. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Lasitsal ommaq hanna all musklilidsõq anaalsõq näärmeq mõõtõga 7 x 5 mm, kon ommaq kergehe lakjalindajaq haisuollussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsal om neli paari nipõ , a nuuq ommaq nätäq õnnõ imätsil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsal om üttekarva hand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsaq eläseq põh'apuulkerä põh'aosan: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsaq paaritusõq mahlakuust hainakuuni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsa talvõkarv om paks ja lühkene. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits ei kaivaq hindäle esiq elämises uust, a eläs tõisi eläjide (nt. mütäq vai rotiq ) maahajätet uusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits hoit hinnäst hoolõga suurõlasidsa iist, kuigi imädseq tegeväq tuud veidemb - arvada tuuperäst et nääq ommaq vähämbäq ja tuuvõrra om näil lihtsämb uustõ pakku juuskõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitside suurus sõltus elopaigast ja alambliigist inämb, ku suurõmbal jaol tõisil imetäjil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsil om kolm alambliiki: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasitsit eläs Õuraasian , Põh'a-Ameerikan ja Põh'a-Afrikan , muuhulgan eläs näid ka Võromaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits liigus hüpäten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits om niipall'o väikene, et tedä jahtvaq peris mitmõq murdjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits om väega suurõlasidsa muudu, õnnõ suurõlasidsa hannaots om must ja tä om lasitsast veitse suurõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits süü päämädselt hiiri ja tõisi väiksit jüräjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits süü päävän keskmädselt 35 grammi süüki, miä om 30-35% timä kihäkaalust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits tapp väiko saakeläjä lüvven hambaq tuu kukrohe ja murdõn kaalaluu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasits vai lahits vai las'nits ( ladina keelen Mustela nivalis ) om väikene elläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lasiva hulga aigu Ivvani pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lasiva hulga aigu Luu Ivvani pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lask Vasso kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask arq riigi käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las kaubal linnata! http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Laske Märti lämme’ele, märti, Märdi küüdse kül’mänüve, märti, Märdi varba valvunuve, märti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
"Laske innäst vedeläs!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Laske sisse Märdikeise, märti, märti ! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Lask hobõsõlõ villu, tull hopõn jalq mano ja sõit syss hobõsõga umma kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask kuningas tuvva viil uhkõmba rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Laskmisõl om sääne adrõnaliin seen, tuud ei anna määnegi muu tegemine.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Laskmisõ lupõ oll’ 114, a lasti 78 sutt, näist 7 Põlva, 3 Võro ja 3 Valga maakunnan. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Lasknu mõnõl haigõt mittenännül nuurkirurgil täl pää maaha lõigada ja haigõkassa käest es kerjänü sentigi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Lask perve pääle, puistas pudsajaq maahha, olõki-i inämb parts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask sis viil kolm päivä aiga sanna küttä, lätt kutsup sis neid vihtma, sülg kõnelap niisama kui ennegi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Lask syss koti suu vallalõ ja runõ papp vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask talli ussõ vallalõ, kaes tõõsõkõnõ kannu säläh, võõdõt kand harrõ pite kätte ja maka pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask timä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask tulla viil suurõmba syjaväe, mis täl ynnõ viil ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask tuu kaq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask tuu ka vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Laskui' latsõ' tsiku tarrõ!” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Laskui' latsõ hällü manu' t'siku! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Laskui' ulle ütsindä, läki mi ka üteh." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Laskui hendäl hambihe vitä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasku-i hinnäst lõigada! http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Laskumine orgu". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Laskvaq aidaussõ vallalõ, kaesõq, timä tulõ läve pääl kassigaq vasta jaq rotiq kyik pantu riita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskvaq ussõ vallalõ, jalq kaos arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskvaq ussõ vallalõ - sysar arq paenu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskva ussõ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskva vil’jä eläjäq - tõrõldass - ajava väl’lä, ni olõi midägiq, naardva ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lask viil sepä puul tetä raudvarba ja raudtangõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ Kadri (Märti) sisse tulla, kidrina, kadrina (märti, märti), Kadri (Märdi) küüdse külmetäse, kidrina, kadrina (märti, märti), Kadri (Märdi) varba valutasõ, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Laskõ hobõsõmiis müüdä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ_ks sisse kadõrnit! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Laskõ maada, kavva maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Laskõ minno imä mano!" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Laskõ mull inne latsgi arr imetä!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
- Laskõ no sannagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ olla nii, nigu om! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Laskõq, ma kütä sanna, mõsõ hindä arq, saa teil pehmeq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Laskõq, maq inne kaksa!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõq minnoq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Laskõq noq uibuaida pite käümä, mul väegaq rassõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõq papiq hõikasõq umma Jumalat inne jaq laskõq maq hõika umma Jumalat peräst, et kuas Jummal’ om õigõ Jummal’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Laskõq sisse!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõq sisse kadriko! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Laskõq sisse katrisant! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Laskõq sisse märtisanti! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
"Laskõq tarrõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõq vallalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõq veerdäq mi velel. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/22.html
Laskõ saista ja sis mõskõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Laskõ sisse kadrisandi, katri, katri, ärge jätke ussõ taadõ, katri, katri, Kadril küüdse külmetäse, katri, katri, Kadril varba valutase, katri, katri, Kadri tahtva lämmäele, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
“Laskõ sisse poigoni” jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ sisse, poigoni, poigoni! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Laskõ sisse poigoni, poigoni,” a pojakõisi ei kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ sysarõl tulla süvvä tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ tedä ei või: krooniaigu oll’ trahv kümme tuhat! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Laskõ tuul kaq tulla! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Laskõ tuul velenaasel tulla sööki tuuma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laskõ är jahtuda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Lask’ hobõsõ vallalõ, läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Las latsõq lääväq ajavaq vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las lätt tsuut hapnõma. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Las ma kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/9.html
Las ma lää täämbä üüse su sängü magama! http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Las maq sülgä sullõ peo pääle jaq saq sülgäq mullõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las meil joq ütskõrd minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las minno imä mano kul’atama, hot’ pääväst katõst, kolmõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Las minno kaq kodo külätämä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Las minno kaq vallalõ, ma tuu paku mehitsit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Las minno katõs nädälis imä perrä viil kul'atama!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Las minno kirstu ja las kirstu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las minno vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Las minnu hindä iist, ma lää käü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las minnu vallalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las mul ka umma käpäkeistki siin peesütä, et mul um külm. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
“Las mul viil kar’a lyiguisi mängi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasnamäe oll’ iks vana kotussõ pääl ja ka Imäjõgi inne Tartut oll’ niisama lajalt vällän, ku tä egä keväjä om. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
"Las na müüda är läävä, siis laseme edäsi!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Las no ma lää kohenda nuid luukõisigi sanna ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las noq tarõ arq laotaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Las noq timäl olla!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las no viil kahru piimä ka tuua, syss ma õks jo sütü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las näi viil ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las nä märgotasõ es’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Las om lihtsäle niimuudu, et ehitüs om ehitüs ja süük om süük, ku naa loomuligult ja latsi takast varastamalda tettü omma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Las ruttu tulla ynnõ kellatorni papil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las saa tälle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Las sa minno vallalõ, sõss olt sa kah vaba.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las sa no habõna arq pükä, syss sa saat tälle väümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las sant sanna, sis nakkas jo lavvalõ ka tahtma. http://www.setomaa.ee/
Las sis eesti kiil võtt noist kiilist tuud, mis tälle miildüs, saa veidükese kirivämbäs ja elojõvvulidsõmbas. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
“Las sisse!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las sääl rotiq sööväq timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las sõit lats’kõnõ Tarto maratonni. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Lasta-as latsõlõ nissagi anda, et mut't'unu veri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastai kedägi vyyrit inne vällä, kaupmiihi kaq, ku üü vahtiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastas jal katstõistkümmend lehma pulliga mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastas jalq vahtsõnõ rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastas kapluga hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastas sisse, sys nakkasõq kargama ja pallõsõq : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Lastas õks karja kah vällä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Lastele miildis Eimtali muusjum ja viil sii, et pühäbe olli nõnda ää ilm, et sai vällän päevä kähen kõtu täis süvvä. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Lastele olli vällä mõteldu mitmit õvvemänge. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Lasti kiivä vii sisse patta; ehk panti üte anoma sisse ja tuu kiib vesi pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Lasti noorik arq kodo säält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti nä syss mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti perätallist tulõkarva täkk mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti pido vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti puu maaha ja tuu puu kään'd' kuuskümmend puud juurtõga ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti suurtükügaq, syss purut' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti timmä lähembähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasti timä kodo puhkusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las tulõ tõõnõ jõuluõdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Las tulõva noorõ ja nägevä, kuis tan elo om,» põhjõnd’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
«Las tulõ viil mõni konkurent – tuu pand minnu kah pingutama, et parõmbidõ tetä!» olnu Tartese Heinol õnnõ hää miil, ku mõni vahtsõnõ inemine viil lõõdsategemise är opp. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Last viil muido tuu kaq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastõga ol’l ka nii, et ku tõõnõ velenaan’e lei tõõsõ latsõlõ, olõõs üt’lemist midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lastõ kar´alaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/8.html
Las tõõsõ vele läävä arq inne, a mi lää takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasva külä kodokandipäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Lasval, Antslan, Rõugõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Lasva laulutsõõr Toomõpuukõ. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Lasva valla sotsiaalosakunna juhataja kotussõtäütjä Järvpõllu Angela ütel’, et näide valla sotsiaalmajan Kääpäl eläse päämidselt ütsigu vanainemise. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Las võtta aho alt raha kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lasõ' näil maada' 20 pääle tah 21 !" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lasõ Mikul vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ ar’a! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lasõi inne, ku loe meie-issä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõi kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lasõi mi öösest, meile no santõ vaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõi rahval maada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ_ks mi kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/12.html
Las õks olla egan kotun uma söögi, kombõ ja kiil kah. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Lasõ ma kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/33.html
"Lasõ ma ka maidsa raaskõsõ!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
"Lasõmi läbi lipu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõmi viil tulõkarva täku kaq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lasõ mu tütär vallalõ, ma toi sullõ rahha." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Lasõq sisse!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lasõq sisse jaq annaq süvväq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõq sys kahuriga vai tsuska näpp kõrva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Lasõq uma hin’ge iist jumalat pallõldaq, et valgõ rõiva ol’liq sul säl’äh, ynnõ pääkotus veit’kest hyyrunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõr ( inglüse keelen Light Amplification by Stimulated Emission of Radiation , valgusõ võimõndaminõ stimuleerit kiirgusõga) om säädeq, minga saa kirädäq kitsit, koherentsit ja monokromaatiliidsi valguskimpõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Las%C3%B5r
Lasõ saista, nikka ku vesi är jaahus, sõs mine ruttu rõiva sisse, et jala äki külmäs ei lää. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1708
Lasõ sinno mõtsa viiäq jaq arq tappaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ sullõ 12 hurta pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lasõ vallalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ veidükene kerküdä ja panõ sis parra kuumusõga ahjo. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Lasõ-õs jalq tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ-õs säält ütte mar’akõistkiq võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ-õs tuul tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lasõ-õs vaivadaq ristiusurahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lasõ ütel sepäl kolm neläpäävä õdagut sääne raud=ora teta, mis tsuskmise perrä esi toolõ kottalõ maa sisse nakkas tükmä, koh raha om.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Las’iq iks sis’se arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k hobõsõ vallalõ, lammas kuninga uibuiaia kõrvalõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k nä inne vällä kisku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k pruuli sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k tuu ka mu ar läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k vele kaq türmäst vällä, an’d toolõ pool riiki ja võt’t hinda mano elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ Migulalõ mulgu sisse, võt’t kablaga sälgä, vei kohtohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ aida katusõlõ ja laul jalq umma laulu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ arqki uibust üte ubina viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ arqki vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ ehitäq tütrele tugõva, suurõ tarõ, et tütär sinnä pandaq, et kiäkiq saaiq arq varastaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ habõnaq ar pükä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ imä ka arq, “Sina mu naase halõstaja!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ ja ik’k, a mis sa tetäq saat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ jalq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ kuningas tälle syjaväe pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ kõtuldõ ka maaha, koh oll palohkamar’akõisi vai mustikamar’akõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ maahha poisi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ miis Migula vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ parmuq vällä ja loomadõlõ külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ provva tuvva kokõl tsirgu tarrõ ja herr kai arq, et es olõ pääd ja kurapoolõ siivoluud ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ sisse keskmäne tütär jo: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ syss vaadi tetä, pan’d’ vaati ja saat’ arq mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ tedre vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ teeda ussõ vallalõ, aja repän tarõtävve kannu sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ täkuq märäside mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ tõõsõ silmä kaq vällä tsusada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ ussõ vallalõ, kaes vanakuri sääl palas keteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ vii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’k’ viiäq joq tõõsõ ubina kaq uibust arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’ ma aja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Las’ ynnõ minno vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lat'sil ol'li' luidsa' joba val'mi', niä' ood'i' joba. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Lat'si ol'l kuus' vai säidse tük'kü, üte esä latsõ ol'li'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Latgale kõgõ vanõmb ja suurõmb liin om Daugavpils. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgale ( latgali keelen Latgola ) om üts Läti neläst suurõst aoluulidsõst ja kultuuripiirkunnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgalen ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgalen om pall'o viikokõ ja sakõstõ kutsutas tedä "sinitside järvi maas". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgalest õdagu poolõ jäiq liivläisi maaq ja hummogu poolõ slaavlaisi umaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgale suurus om 14 547 km², tuu om 22% Läti pindalast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgale tekkü Daugava jõõst hummogu poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latgaliq tulliq tahtõ katõn lainõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Latsed võtse ütstõse kääsälläst kate näpuga kinni ja nakkasid üles-alla tsõetama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Latse esi tahass küll Lillin koolin käijä, tääp Alli. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Latse hällütaja laul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/otepaa_/
Lats ei soa mitte rinda (nissa) süvva, (täll omma soe karva kurgun) ja ta vaesekene habivat rinda, kui susi lambit, nink ei saavat mitte suuhe võtta, Sinnä om rohos arstmine: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latse istusse üten kuun maan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Latse kulleve sedä kogu aig ja ku nemä prilla viil võru keelen vastu ei ütlegi, om nemä valmis võru keelen vabalt suhtleme, ku pelgämine ka tagast ärä kaop. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Latsel omma silmakese vereva, nink ta tükis iks üles poole vahtma, ja silmiga ruttu pilisema, mille man väikene näokene sagedaste võõras lääp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latsel om see tõbi hirmus kanda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latsel om suukene alati ammule, ja ta habi niigu susi säält ja täält raivid, ehk ka rinda, nink ei saa sukugi süvvä, ent om sisgi alati suureh näläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latse luust ja lihast kaoma! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Latse makase kui mardiku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Latse meisterdive puust asjaksit, vaadassive vilmi ja pilte tulekahjudest ja arutive üten suurtege, kudas mõtsan olla nõnda, et tuleohtu ei tekiss. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
Latse mähkme, nink viimäne kui rõiva närts, korjatas ümbrelt ärä, nink vijas vie vierde, koss paljo konne seen om, kes säält kuivale vällä kargelleva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latse, olge usina, minke tüüle! http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Latse ollu ärä koolu *2 põrmandu pääl pikäli maan nigu prussaku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
"Latse omma iluste." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Latse paneva kõik oma edimätse sõrme kokku ütele põlve pääle ja üts lats loep neid sõnnu: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Latse saave puuossest loomaksit nikerde. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Latse silma eläse pään , kui siu silma, ja keerlese-veerlese ütest tõise, nink kehäkesega ingerdelles väikene siu-tõbe kandja sinnä nink tännä, ja ei ole silma pilkugi rahule. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Lats es jõvva jo imä ja esäga nii kavva sannan olla ja tä võisõ sääl ka kylmä niimuudu saia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Lats es jõvva jo imä ja esäga nii kavva sannan olla ja tä võisõ sääl ka külmä niimuudu saia. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Latse sünniva enne ilma, esä-emä takast perrä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Latse sünnüse inne kui imä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Lats hiitü23 ar' ja' nakas' väega tän'tämä24. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Lats hällüh Se 1930 (V. Ruusamägi) Plv, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Latsiaiah umma otsmah Puiga latsiaia latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Latsiaiaperimüst kor’as’ minevä-aasta ligi 80 Eesti latsiaiaoppajat-kasvatajat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Latsiaida lätt kah, kokko 30 last om mano tulnu. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Latsiaida võetiq kasvatajaq tüüle konkursigaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Latsiaid – 1.kl: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Latsi es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Latsiga käümi laskman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
Latsiga mäng ja laul Kärgenbergi Elle. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Latsi hirmotatas. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Latsi jätku-i kodo kullakõisi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
- Latsi karjapandmisest ülti: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
14.15 – Latsikava "Haanimaa mi kodo" (Haani kooli latsõq, oppaja Leidi Kersti). http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
14.15 – Latsikava "Haanimaa mi kodo" (Haani kooli latsõq, oppajaq Leidi Kersti ja Nirgi Maire). http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Lats ikkõh kasus, vana oiatõh eläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lats
Latsikoolitus: http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Latsikoolitusõ kõrraldaja omma: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Latsikoolitusõn opatas väiksembile suvõülikooli opilaisilõ võru kiilt, rahvalaulõ, -mängõ ja -tandsõ, meisterdedäs, tetäs hobõsõsõitu ja opatas pilli mängmä. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
12.15 -14 Latsi koolitusõq ja võistlusõq. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Lats iks imändäl üsäh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Lats iks imändä üsäh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Latsikuurõ vihkõ trükmist om tugõnu kohaligu umaalgatuse programm. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Latsile! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Latsil om unistus, et egäüts saa uma tarrõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
«Latsil tulõva kõgõ parõmbahe vällä iks katõkõnnõ, ku umavaihõl kõnõlõsõ vanõmba inemise, a ma olõ kummutanu näide arvamist ja seletänü, et võro kiil ei olõ õnnõ mutikõisi kiil,» kõnõl’ Mammastõ kooli latsi juhendaja Lepassoni Marju. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Latsiluulõ ainõt ammut tä sammamuudu kodoümbrusest, poetisiiren latsi mänge ja töid, innekõkkõ aga loodust timä mitmepalgelisusen. http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Latsi luulõlugõmist kullõl ka hindajite kogo kuuhsaisun Vijardi Külli (Puiga Rahvamaja juhataja), Kala Urmas (Võro Instituudi keeletundaja) ja Hinrikusõ Henrik (Põlva Ütisgümnaasiumi opilanõ, tunnõt lõõdsamängja). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Latsi luulõlugõmist omma Sännä mõisa suurtõ saali priilt päältkaema ni ütenelämä oodõt kõik huvilidse. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Latsi luulõlugõmist omma Sännä mõisa suurtõ saali päältkaema ni ütenelämä oodõt kõik huvilidse – sissepäsemine massulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Latsil võidsõ kävvüq ka lihavõttõ jänes ja tuvvaq magahuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Latsilõ: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Latsilõ alatõn 5 eloaastast, opilaisilõ, üliopilaisilõ ja pensionärele 25 kruuni. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
10–12 Latsilõ käük Valgjärve mõisaparki. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
* Latsilõ miildü piimäpuki pääl mängi - tiiä-eiq, kohe nääq nüüd mänimä ommaq lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Latsilõ miildüse tükü, kon saa pall’o nall’a ja mängi nal’aliidsi tegeläisi. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Latsilõ nii laulidõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_10_laul.php
Latsilõ omma ka erälde söögi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Latsilõ opati, et panõ tassakõistõ uma väiku lämmi käsi koolnu vanaimä vai vanaesä käe pääle: päält tuud pelgä ei inämb üttegi koolnut. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
«Latsilõ tunni anda ja päält tunnõ kah tegeldä oll’ mullõ nigu hobi, tuu es olõ määnegi vaiv,» kõnõl’ tä. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
9.00–12.00 – Latsi matk vai sõit. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Lats imäle võlssõ, et ma es võtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsi noodivihu kaasõpilt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Latsi nä es saa, a Hildal om kasutütär, kiä eläs parhilla Austria pääliinan Viinin. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Latsi oll’ koolin tuudaigu 100. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Latsi olõ-õs kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsioppusõ kõrraldaja Vodi Egle egle12@hot.ee, tel 516 6684. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
00 Latsipäävä laulu Võistlusõ’ sõnolinõ nal’ategijä näpotyy tegijä kargusõ- ja kasatskilyyjä vägymiis ja hobõsõmiis sõirategijä, leevä –ja piiragukydsäjä veini –ja ollõtegijä, hans’aajaja Kyläliseq ( Haapajärvilt, Balvi, Kohtla-Järvelt ) 17. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Latsiq es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsiromaan “Kail” (2000). http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Latsist... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Lats istõ asõma päält üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsi sõbõr telekast (Otto-Triin ja von Timberhoff-Tibu) Loosaare Venno om üles kasunu Võromaal Oraval, kohe om põraq jäänüq imä-esä kodukotus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Latsitarõst kõnõlõh, olõtõ ti seto vai? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Latsi tiidmiseq, kõrd ja ülevänpidämine ollõv tuntavalt paranõnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Latsi tõrõldas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
14.00–17.30 – Latsi tüütarõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Latsi võrokeeline ilolugõmine Sännä mõisan 37 aoluulidse Võro-, Tarto- ja Setomaa koolilast omma tulõman hummen, 26. mahlakuu pääväl Sännä mõisahe, et lugõda sääl ilosalõ võrokeelist luulõt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Latsi võrokeeline ilolugõmine Sännä mõisan 35 aoluulidse Võromaa latsiaia ni koolilast omma tulõman neläpäävä, 28. mahlakuu pääväl Sännä mõisahe, et lugõda sääl ilosalõ võrokeelist luulõt ni esitädä juttõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Latsi ülesastmiisi vaihele laulva võrokeelitsit laulõ Mõnistõ ni Rõugõ latsõ Ruusamäe Ive juhatusõl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Lats jäi tuust põdõma elost-aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats jätetas mähkmist vallale, viias kolmel nelapääva õdangul laudaläve pääle nink vaotas sääl pihlapuu laastoga latse "siiva" mant, kuna paar man olevid naisi kõrvalt ragoja käest niisamate küsüse, kui kammitse ragojagi käest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Lats jääs silmänättävält kängu, ja ringu niigu hargikene, kogoni konna muodu, käe' ja jala' kiskse tsänku, nink lats tükis konna kombel kehaga hiitlemä, nink ka ikmagi konna krooksmise viisil, koss man täll eälgi rahuliku silmapilku ei ole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latski ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats kostõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Lats kotoh ütel, et ma esi näi, ku üts miis tull tarõ alt vällä ja selet’, et lehmä kõtuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats kõõ üükese nigu tulõh ol’l, püsüüs kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lats, latsõhoitja om, kuis tä annai sukugi maata inemisil?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats mässäs nigu as'aga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats mõstas ar ja pandas sängö imä mano. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Lats naas’ ikma, ei miildüq inämb kuigiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats nakas' jo asja tundma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats neitsi üsän om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Lats ol'l vaija viiä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats oll ristmäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats om ka edimädse põlvõ perrätulõja (nt. egaüts om uma imä lats). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lats
Lats om käo käessä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Lats om nuur inemine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lats
Lats om süünüp imä põlvi nõal kui esä salvõ nõal. http://www.setomaa.ee/
Lats om äräq pahanu. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Lats pandas luvva pääle, ja lastas tälle asusavvu asu=savvu läbi luvva,- nink kaehtuse tõbi om kadonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Lats piät õks eis tuust arvu saama.` Ma` olõ umi mõttiga inämp uma taloh, ku siih Verskah. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Lats siuga mässäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats vijäs kolmel nelapääva õdangul lauda läve pääle, nink pandas sääl musta täku kammitsaga kammitsahe, ja naatas tse=ravvaga ragama, kuna paar naisi kes kolmandal (ragojal) man omma, küsüse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Lats võissi olla 10–12aastanõ, ku saa vanõmbidõ mant hobõsõ iist hoolitsõmisõga pääle naada. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Latsõ' istussõ maha' ritta. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Latsõ' ollimi sis mi rohkõba tandsõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Latsõ' pandas suurusõ järge ritta. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Latsõ' sünnüse' inne immä ilma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Latsõ esi tahtva valli, midä tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Latsõhoitja hädäga vei latsõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ hällütämise laul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/7.html
Latsõ hõiksi taa pääle, et Võromaa om Eestimaa. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Latsõ imä pidi paabaga vastastikku kõnõlõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Latsõ istusõ ritta maha ehk saisva ütehn mühühn kuu(o)hn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Latsõiäh heräsi kümnit kõrdu üüse kolkmisõ vai helistämise pääle, ku jälki haigõ eläjä mano kutsuti ja timä sis läts’. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Latsõiän oll' tä Wolfgangi ainugõnõ oppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Latsõiäst om meeleh, et ku kiäki küläh är kuuli, võeti iks üteh valvma vai puhtilõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Latsõ ja oppaja omma väega tubli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Latsõ ja poja sünnüse inne, a' imä peräh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Latsõ joova kitsõpiimä hää meelega. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Latsõ jäivä sakõstõ pümmes, ku põdõsiva latsihaiguisi, mis tuudaigu kõik läbi põeti. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Latsõjärv. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Latsõ jõvvai ütsindä vällä aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ_ks ütliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/15.html
Latsõkõist või-i kavva ristmäldä hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ hällüh ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ kõnõlõsõ`… http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Latsõkõnõ mähiti räti sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ ol ka mähit üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ oll jäänü tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ pandas edimält lämmähe les’o pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
7)Latsõkõnõ pandas mähkme sisse, vüüga päält kinni, nigu kimmämb olõsi hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ pühke tarrõ, õks lei lambalõ vihaga perst pite: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ tahtsõ arq vette paeda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ kõrraldasõ sääl spordivõistluisi ja plaanitas ka vahtsõt näütemängu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Latsõkõsõlõ panti hammõkõnõ sälgä, mähiti mähüste sisse ja vüüga päält kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõkõsõq otsõ essä ja ikiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Latsõkõsõq, teil olõi midä süvväq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Latsõkõsõ, seo ei olõ nuss', seo om tapminõ!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Latsõkõsõ-sõsarõ olliva väega üttehoitja. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Latsõlats Anette: http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Latsõlatsiga kõnõlõs Leili meiliga, vahepääl Skype’iga kah. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Latsõlatsõ tulõva Leili mano päämidselt koolivaheaol. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Latsõl ol’l Kirilä nimi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõloomakõnõ seest ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ lätsi ikka mõtsa müüda edesi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Latsõlõ ka nakahtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõlõ om rõivit vaia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Latsõlõ tull’ kiäki iks sanna mano vasta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Latsõlõ tuud kopitõdu karbiga kulda ja kullanõ vang, nigu määne katla vang. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
6)Latsõmõskõ vii sisse panti mõskjalõ rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõ naksi esi tuuga pääle, et võissi võru keelen kõnõlda – mille ei sis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Latsõn ma elli Põlva liinan, a egä suvi ollimi sõsaraga vanaimä man Võro liinan kah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Latsõn oll’ suidsusann egä nädälivaihtus vanaesä-vanaimä puul Rosmal. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Latsõn om tä muuhulgan elänüq imä sugulaisi puul Põlva kihlkunnan Tännässilmän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Latsõ olli esä-imä kõnõlõmist kuulnu ja korsi kivikesi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Latsõ olliva kõik väega rõõmsa, ilm oll illos, eski väega illos tansmisõ jaos – pruuvgõ esi kolmekümnekraaditsõn kuumusen päiv läbi polkat tansi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Latsõ olõssi saanu ummin huvitsõõrõn kävvü ja perän olõssi saanu nä kodu viiä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Latsõ omma kah rahul. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Latsõ omma kalli, naanõ ja bendsin omma kalli. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Latsõ pan'ti magama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Latsõ pelgäse, et ma ei saa ütsindä toimõ,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Latsõ piässi saama esi liiku, tuuperäst es tahtnu kolli väega mõtsa sisse. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
«Latsõ pruuvsõ ja ütli, et väega hää om,» kõnõlõs Maire. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Latsõpõlv läts müüdä esätalon õkva Võhandu jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Latsõpõlvõn kasvi vanaimä man Rosmal. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Latsõpõlvõn käve tä suvõl pall`o Otõpää lähkül, sys nakas` ka kohalik kiil` manoq, a läts` ildampa muiduki meelest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Latsõpõlvõn olli kõik uma vaba ao sääl – iks suvõ ja koolivaheao ja pühä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Latsõpõlvõn ommaq luuq krõmpsluu sarnatsõq ja õigõ väikeisi latsi luuq ommaq pehmeq ja painuvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Latsõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Latsõq Ragnar ja Helina jäiväq mahaq, nii tan talun viiekeisi eletäski, kats`vanna, Rita ja kats` last. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
"Latsõq hoitva väega umma kuuli," tiid Hurda Astrid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Latsõq kaesõq, papa tull kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq ka vanast väega häben’deliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq kivvegaq jaq paalkidegaq pilliq Lisseile, et Lissei õks plesspää jaq Lissei plesspää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq käveq näil tallõ pite kar'an. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Latsõq küs’sevä ka imä käest juvvaq, a timä üt’el, et anna’ mullõ in’ne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq lätsiq kapi mano ja näiq tsirgu pää ja kurapoolõ siivoluu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq, mõskõ pääq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq, mõskõq pää! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq naariq, et pap’p tulõ: hospodi al’liluia, aganit annaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq naksiq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq ol’liq ka täl abih - nel’li kar’ust ilma pääkar’(u)sõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq ravit’i ar in’ne, ku pereh ol’l viil nurmõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq ravit’i tõõsõh tarõh, tuupereh tõõsõh tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq saatiq meile vastussid nii Võro liinast ku eski Pärnumaalt, Tartost ni muijalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
"Latsõq saavaq siist kõva põhja, et edesi minnäq, saavaq ilostõ gümnaasiummi ja ülikuuli, olõ-i õigõ jutt, et maakoolist edesi ei saaq," kynõlõs Pikäkannu kooli direktoriprovva Hurda Astrid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Latsõq süümä ja pur'otama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Latsõq, toogõq lambasitta, lehmäsitta silmä pääle!”, arstõ silmä tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Latsõq, toogõq lehmasitta, lambasitta!”, paigas ahoh otsa tagasi niq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq: tütreq - Adelheid Anette(1834-1895) ja Marie Ottilie (1836-1851) ja poig Friedrich Alexis (18451-910). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Latsõq väega mässiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Latsõq ütliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/1.html
Latsõ saiva maitsa õkva massinast tulnuid lämmit kaarahelbit, mekki tatrõjahust pannkuukõ, mängi sõbraliidsi pinnega, kaia tsiko ja tsiapõrssit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Latsõ seie leivä ärä ja lätsi edesi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Latsõst pääle olõsi vaia triini rehkendämist, loogilist ja loomingulist mõtlõmist, suhtlõmist, visioniirmist, arrusaamist asjost. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Latsõ säädva algosõh hinnäst rinda ja üts nakas lugõma: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Latsõ sünnüse enne, imä peräst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Latsõ sünnüse inne immä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Latsõ teivä esi kamma Edimäne kamapruuvminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Latsõ tulõva iks kokko imä sünnüpäävä ja jõulu aigu. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Latsõ vaia sügüse kuuli saata, rõivit vaia…» Vanõmba korjaja omma joba 75, a õga päiv omma mõtsan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
«Latsõ vai vald piässi tuu pääle joba varra mõtlõma,» arvas Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Latsõvanõmbaq kääväq egä aasta ka mõtsan puid tegemän, mis tähendäs, et koolimaja kütminegi tulõ otav. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Latsõ väga kulssi kah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Latsõ võtva katõkesi ehk hulgani ütstõsõl käest kinni, sõrmõ konksu sisse poolõ, kükütäse varvastõ pääle maha, jala' kokko põlvõ krõngsin ja üts kolmas (ehk mitu) avitasi neid zõõri keerutama nakada, kuni nimä pistü üles tõsõsõ rutulisest keerutusõst. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Latsõ ütli, et läämi maalõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
«Latsõ ütli meile, et mis talo tuu sääne om, koh õnnõ villä kasvatõdas, a eläjit ei olõki,» tulõtas talo peremiis Kõrbe Hanno (41) miilde. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Latsõ’ teivä’ Umalõ Pidolõ kingitüses pia 2000 ritsikpilli. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Lats ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats üte pääväga saai kannõtus ja kasvatõtus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lats’ ei saa minnä ka poodist suitsu ostma: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Lattik oll´ Eesti Vabariigi Asutava Kogu ja I-IV Riigikogu liigõq, kristligu eräkonna asutajid ni juhtõ kah. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Lattik oll´ ammõdi poolõst keriguopõtaja ni jakkas keriguuandi kiräsynna ja Lõuna-Eesti meelelaati kandvide keriguoppajide tsihti. http://wi.ee/voro/
Lattiku Jaani 125. sünnüaastapäävä konvõrentsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Lattiku esä Taavet oll´ viil innembi Luttik, a täl ynnõstu valla as´amehenä u-täht´ a-s tetäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Lattikul om hulga võrokiilsid vai tugõva Võromaa rahvaluulõ ni müstilis-religioossõ mõotusõga juttõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Lattiku üts tütär Helga Alice läts´ mehele Pätsi pojalõ ja saadõti timäga üten Siberihe. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Latõrn om tettü Eesti rahva muusõumi latõrna perrä, miä om inämb ku sada aastakka vana. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Latú ande soele leibä ja susi haard latse käest ärä väitse üteh leiväga ja väits katte är. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Latú naanu' sis süümä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Latú pannu' leivätüki väitse otsa ja annu' soele. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lat’si lastaas sin’näq lähkohegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lat’si pandaas per´rega üt’eh süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lat’si täl kedägi es olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laua pääl on kiksugutse söögida ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Laua takah ol´l muna maah. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Laua takah söödi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laube Kadri: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Laube Kadri kõnõl’, et Võromaa rahvapillilaagri om esieräline pillilaagri tõisi laagridõ siän – ütenkuun mängvä nii alostaja pillimängjä ku ka ammõdi poolõst pillimehe, kelle tüüs omgi lava pääl inemiisi rõõmusta. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Laube Kadrilõ teivä laagrilidsõ 15. pillilaagri puhul jaurami: puust kaika, minkalõ andsõva helü külen kõlisiva pudõlikorgi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Laube Kadri pilt. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&page=inline&id=33&Itemid=60
Laud aknõ mano pant, timä syss ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laudal oll' mõni viis talla, kambrõl kolm va neli, rehetarõl kats, rehealussõl kats. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
«Laudan inämb eläjit es peetä – pernaanõ om üle 80 joba – ja vaivalt et tuud inämb kunagi kõrda tetäs.» http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Laudapääsläne ( Hirundo rustica ) om väikene rändäjä tsirk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laudap%C3%A4%C3%A4sl%C3%A4ne
Laudapääsläne om eesti rahvustsirk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laudap%C3%A4%C3%A4sl%C3%A4ne
Laudapääsläne tege uma pesä hariligult mõnõ huunõ (sakõstõ lauda) kaartõ ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laudap%C3%A4%C3%A4sl%C3%A4ne
“Laudaq piät inne valmis olõma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lauda täüs härgi, a muid kedägi ei näe inemiseluuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laudatäüs lambit, keräoinas keskeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Laudauss oll' ärq korgõp, et elläi sai vällä tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Laud laul, pereq süü? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Laudu pääl kah ommaq lavvarät’iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lauglindaminõ käü hariligult nii, et määnegi moodoriga linnuk tõmbas lauglinnugi (kon inemine vai inemiseq pääl istusõq) trossi otsan õhko, lask sõs tuu vallalõ ja tuu sõs laugõlõs piloodi juhtmisõ peri aigopite allapoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lauglinnuk
Lauglindaminõ om lauglinnukiga lindaminõ, kas sõs lõbo peräst vai tõisiga võiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lauglindamin%C3%B5
Lauglindamisõga saa tegeldä ka Võromaal - Laheda vallan Ridalin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lauglindamin%C3%B5
Lauglindamisõn peetäs võistluisi, muuhulgan maailmameistrivõistluisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lauglindamin%C3%B5
Lauglinnuk om linnuk , miä päämädselt om mõtõld moodorilda lindamisõs, hariligult täl moodorit olõki-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lauglinnuk
Lauksilla poolõq matõt. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Laul Võhandust : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
"Laula' mullõ üts lookõno." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Laula, laula, ku sa nii ull20 olt!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Laula, laula, latsekene! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/23/3-aa-aa-tsuu-tsuu/
Laulami ja tantsimi . http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Laulami latsilõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Laulami , mängimi, tantsimi ja mõistatami mõistatuisi sügüsest. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
"Laula seenkoni14 kündle köstritõga15 tulõva'." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Laulatus oll' Jaani kerikun Talliinan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Laulatusõl, ku papp naas’ ümbre minemä, mõrsjal sattõq rõivaq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laulatõdi sepägaq paari, a edimäne väümiis saadõti petmise üle Sibirihe sunnitüühhü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laulat’ arq ja naksiq nimäq õgaüts elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lauldas Manni laule, kaias raamadu mano tett tsõõrikplaati, Manni tütär Olga esitas imä loomingut. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Lauldas, kooni' lauljit jakkus. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Lauldass kiigelaule, tetäss vihte, mängitess kaskemängu ja viil ütte näitemängu, mille om siit-säält korjat juppest kokku pandan pidu päälik Ene Purju. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Lauldud hobu Puhja LÄTSI MÕTSA OMMIKULTA, enne kuuda, enne päeva, enne al’lasta aguda. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Laul iks omgi tuu, miä elo ryymsas tege. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Laul iks pääle lätt. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Laulikuq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Lauliva hõpõkiilse Räpinä muusigakooli laululatsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Lauljakõsõq kyik’ tul’liq Troetsast vasta meile t’s´ässona mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laulja om kujotanuq hinnäst ku esiq luudut gangsta Sinatra Nancyt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Laul ja uut - ei midägi nätä ei kuulda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Laul kallus läbi Vana Võromaa ja Setomaa 9 rahvalauluõdaguga, kon lauldas vahtsõmbit ja vanõmbit toimumiskotussõ rahvalaulõ. http://blogs.station.ee/channel/24768
Laul kannõti edimäst kõrda ette 13. lehekuu pääväl 1848 Helsingin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maamme
Laulkõ_ks mi, veleq, laulkõq noorõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/1.html
Laulkõq, näioq, kar´a man! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/2.html
Laul läts läbi Setomaa, Helbi hümn, impr. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Laulma oll´ tulnu hulga Vana-Võromaa naisi-, miihi- ja segäkuurõ, suurõmbit ja vähämbit laululatsi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Laul marss´ma maad piti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_5.html
Laul mereruust: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laul piat olõma teema perrä tett. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Laul sai puulfinaalin 12. kotussõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neiok%C3%B5s%C3%B5
Laul sääl tammõ man: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Laulsõmi Haanimehe laulu kah ja hindamiskogolõ väega miildü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Laulsõmi esivanõmbidõ laulõ, et näide tarkus mi mano jõvvasi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
- Laulti ja tandsiti. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Laulti ka näütüses Võrol lauluesä Kreutzwaldi 70. juubõlipidol (1873). http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Laul tõist vuuri 91 - midägi koh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Laulu „Kõnõtraat“ sõnnu ommaq avaldanuq pall’oq laulikuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Lauluga minti tööle ja lauloga tulti. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Lauluimä Anne Vabarna tekse uma lauldu' seto eeposeh Peko Setomaa kuningast. http://www.zetod.ee/set/126
Laulu ja meeleolu, mis näitävä noid aigu, kui käidi joba varakult võõraste man tiinmän (vanemb põlvkond viil mäletäs toda), sünnüvä meie täämbätse saisuga kahjus ülearugi äste kokku. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Laulukambren vaateve laste sada silmäkest egä miu sõna ja liigutust. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Laulukooriq ja muuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Laulukoorist hoia kavvõmbalõ – mul om laulupuhkus! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Laululava om viil tetä, mõisakompleks kõrda saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Laulul latus süämekene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_5.html
Laul um otsah, laul läts mõtsah, :,: http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Laulu omma peri katõ edimädse (2008 ja 2010) Uma Pido lauluvarast ja inne mõlõmbat pito peetült Uma Laulu võistlusõlt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Lauluplaadi anni vällä Kõrvipalu loomõtalu ja Võro selts VKKF. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Lauluq ja luulõtusõq kodokotusõ kotsilõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lauluq miildüq rahvalõ ja noid opiti ja kirotõdiq hulga ümbre. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Laulu synaq om tennü Stallmanni Richard 1998. aastal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaba_tarkvara_laul
Laulutekste, midä om tettü “poiskesest pääleq”, om avaldet Tähtraamatiden 1997, 1998. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Laulu tii pidolõ ja pido fotonäütüse kotussõ KAARDI PÄÄL. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Laulu tii pidolõ - rahvalauluõdagu' egä riidi aprillin ja main. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
«Lauluvara om noorõlik ja seoilmaaolinõ, a om ka tasalikkõ ja mõtiskõlõjit laulõ ja pallõmiisi,» and’ teedä Uma Pido vidäjä Zimmermanni Ursula. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Laulu viis om võet Bulgaaria tandsulaulust "Sadi moma bela loza" (Latskõnõ istut' viinamarjo). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaba_tarkvara_laul
Laulu võim. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Laulu võim Otepää Laulust KUI MINA NAKKA LAULEMAIE, laulemaie, laskemaie, pisut sõnno pildumaie – jõvva_i minno ohja hoita, ohja hoita, köidse köita, pilve kinni mo pidada, taivas lakka (laia – lakja?) http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Laulu võtt’ üles ansambli Vannamuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
18.00 Laulva' E Stuudio tütärlatsikuur (Põlva), Mitte-Riinimanda segäkuur (Rapla) ja segäkuur Hilaro (Võro). http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Laulva' E Stuudio tütärlatsikuur, segäkuur Hilaro ja Mitte-Riinimanda segäkuur. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
23.00 Laulva' näütlejä' Anne Maasik ja Heiki-Rein Veromann. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Laulva' näütlejä' Anne Maasik ja Heiki Veromann. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Laulva ja mängvä Uma Pido kuur Libliku Estri ja Tammõoro Saidi juhatamisõl, Folkräüss, Nikns Suns, Kirivane, Kalla Urmas, Laube Kadri, Varblasõ Marju, Pehu Jaan, Contra, Tagamõtsa Tarmo, Nõmme Madis, Kalkuna Mari, Pai Aare ja Ööveli Priit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Laulva koori: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Laulõga saa tutvuda Võro instituudin kotussõpääl tüüpäivilde 5. oktoobrist 21. oktoobrini. http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Laulõ järjekõrd III Umal Pidol . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Laulõluumise ja egapäävätüü kõrvalt um Hans tõisi inemisi käest üles kirotanuq ka päält 500 unõnäo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
«Laulõ om pall’u üles võetu, väega vannu laulõ, kuna timä võtsõ laulõ vanaimä käest, tä es käü pidul,» selet’ Mõnistõ muusõumi juhataja Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Laulõti joba tutvit laulõ, a ka vagivahtsit, õkva seo pido jaos säetüid laulõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Laulõ vaihõlõ seletäs Pulga Jaan juttõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/inne.htm
Laulõ ülesfilmjä Kaskpeidi Toivo kõnõl’, et kõgõ keerulidsõmb oll’ taa tüü man, et ütel pääväl ülesvõetut pildimatõrjaali egä laulu mano jakkunu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Laul’ vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lauri om ka laulumiis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Lauritsa'. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Lausõehitüs om ka tõistmuudu. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Lausõehitüs om võro ja põh’aeesti keelen inämb-vähämb ütesugunõ. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lausõn 45 tõõstadas, et ütskõik määntse katõ mittevõrdsõ lõigo jaos lövvüs punkt, kost kaiõn nääq paistusõq ütepikäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Lausõq 30 ja 32 kuun ommaq sisolidsõlt samaväärseq aritmeetiga põhiteoremiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Lausõst 25 tulõ vällä, et häie arvõ aritmeetiline keskmäne olõ-iq vähämb, ku sammo arvõ geomeetriline keskmäne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Lauta joosivaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Laut lambit täüs, keräpääga oinas keskel? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Laut olle lämmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Laut palas ära. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Laut palli ära. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Laut palli ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Lautsile pandmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lavakahe sisse es saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Lavakujondus: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Lavakunstikooli-aigu mängse tä kuulsan Kõivu-Lõhmusõ "Põvvan ja vihman". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Lavakunstikoolin. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Lavanuka all elli suurõ kuklasõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Lava pääle saa vahtsõnõ suvõtükk Lava pääle saa Krabi külätiatri vahtsõnõ suvõtükk “ÜTS kõigi ja KÕIK üte iist ehk ÜTSKÕIK”. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Lavastaja ja tiatrioppaja Kaasik-Aaslavi Katrilõ tunnus, et Võromaal juvvas rohkõmp ku muial. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Lavastaja piässi hindäst märki andma 28. rehekuu pääväs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Lavastaja piässi mõistma vällä märki, kuis saasi pidol ütevõrra hää olla ülesastjil ja kaejil, nii et egäüts tunnõsi är, et taa om kõigi ütine pido. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Lavastaja piässi võro keelest vähämbält arvo saama, viil parõmb, ku kõnõlõs kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Lavastaja põhitüü olõs pido pääkontsõrdi lava pääle säädmine, a oodõtas ka mõttit pido pääväprogrammi, rongikäügi ja kõgõ muuga köüdetült. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Lavastanuq Prosa Ain , Eesti Raadiotiatri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Lavastatõt 1982 Vanemuisõn , lavastaja Hermaküla Evald . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Lavastõt 1993 Talliina Riikligu Konsõrvatooriumi lavakunstikatiidri diplomilavastusõn, lavastaja Normeti Ingo ; televers'uun 1994. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Lavastõt 1999 , lavastaja Lensmendi Tõnu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Laviin om suurõ hulga lumõ , iä , kivve , settide vai noidõ sego äkiline ja kipõ liikminõ mäest alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laviin
- "Lavva ala hiideti." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lavvaga tetti nimäq tasatsõs jaq tõmmati jälq vaotusõroovik pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Lavvajala' Se 1927 (M. Pihlapuu) 2) Jänesekene iä pääl, lavvakõnõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Lavvakombit näit kah egäsugumaidsi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Lavva man miq kyik’ seimiq, sysar’ edimiä naas’ jal naardma, las’k hin’dä nigu tagasi naarugaq, ai pää säl’gä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lavva man ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lavvamäng om mäng , midä mängitäs kimmide riiglide perrä kuigimuudu kujondõt mängolavva pääl mängonuppega, midä saa liigutaq, lavva päält ärq võtta vai sinnäq mano pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lavvam%C3%A4ng
Lavvan egaüts` kynõl`, kuis täl elu om lännüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Lavva nuka pääl mängse raadio. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Lavva pääl joogikann Se 1949 (V. Pino) 10Se - 10 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Lavva pääl joogikann - 2+17+27+4 = 50 (77) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Lavva pääl olli katstõiskümmend taldrikku, a lavva takan ütsainus tuul. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Lavvaräti seeh tuvvas tarrõ, niq lavvaräti seeh viiäs vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lavvarätt ol'l sääne, lak'ka las'k', ol'l süvväq-juvvaq viländ, kokko pan'd', ol'l lavvarätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lax sei ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lazilõ ülti ka vaihõl: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Laz’ sei pääle, nikavva ku nakas jo kõtt haigõt tegemä, et pal`l`o hernit sai kõttu, a ristämm iks viel tõhut:: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Laši nii sedä `muudu, tiiä et ma ešs hinnäst piteh. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
"Le Maistre Chat, ou le Chat Botté" kirästedi Pariisin 1697. aastaga kaarnakuun üten kogomigun ( "Histoires ou contes du temps passé" ), kon olliq viil näütüses luuq "Mõtsan uinuv ilodus" ( "La Belle au bois dormant" ), "Verrevmütsükene" ( "Le petit chaperon rouge" ), "Sinihabõnik" ( "La Barbe bleue" ) ja "Tuhatriinu" ( "Cendrillon, ou la petite pantoufle de verre" ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Leader-rogrammi akatusen tetäs täävitustüüd, edespidi om kavan Mulgimaa piire mahamärkmine ja Mulgi magistraali tegemine, sii tähendep läbi Mulgimaa põhja-lõuna ja ida-lääne suuna tii asvaldi ala panekut. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Lebo lööse lehespilli? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=948
Lebo puhk lebosõpilli, kost üles kuuljist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=948
Leedu Vabariik ( leedu keelen Lietuvos Respublika ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leedu
Leedu kiil (leedu keelen lietuvių kalba ) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leedu_kiil
Leedulasõ olli väega maalähküdse vällänägemisega ja hoiõ rohkõmb hindäette. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Leegust-Pipiq. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Leela-maal mammu liina. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Leelo (A.Ilves) 19. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Leelo, kiä pidävä Sõrmustõ jutõst pall’o. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Leelokõnõ, laulukõnõ : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Leelokõnõ, laulukõnõ, hoi! http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/leelok%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Leelo-oppusõ mano võõdas kas Tsibihärbläisi vai Mokornulga leelokoor vai ka vahtsõnõ leelopark Seto Miihi Summ. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Leelop, leelop, lelläkene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iv.html
Leelo tuuminõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/2.html
Leena õs olõ vokki nätal aigu puttunugi. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste4.htm
Leena ütel, võta tuu, mis sita pääl maah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leeni Villemson (E 59408/9 < Otepää – A.Vahkal, 1927). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Leeni sõsaralt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Leenu Terä (80 a) (E 56041 (84) < Sangaste khk, Tagula k – E. Päss, 1925). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/12/12-kulapoisi-poolevelle/
Leenu oll’ ütelnü: ma olõ, a ma ei näe midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Leenus es kutsu selgelenägijäs saanut pümmet kiäki. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Leerilatsõq tõiq kanno, linno ja villo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Leevapallu õks rohkõmp sekkä, et nigu mõistust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leevi kuuli käsitüüoppajas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Leevi miis` Taali Kalju (67) um üte pido joosul laulnu 60 laulu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Leevi orkestrit kutsuti säitsmekümnendil sakõst Krabi ja Varstu kanti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Leeväah'o parajust kaet'e ah'opaest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväahju küteti kõopuiõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Leeväauto videles hoovi pääl. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Leevä kastja oll' kas pernaanõ esiq vai tütrek. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväkastmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväkohetus pan'te niimuudo: võet'e pangitäüs oigõt vett, vesi aet'e oigõs pangiga paah keevä vii seeh, valõte mõhkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväkohetus tetäs juurõtisõga’ ja rüäjahust, hapanu’ om kats vai kol’ päivä, maigus pandas suula ja kiä taht, sis ka’ küümnit. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Leeväkotiga jää-äi nälgä, rahakotiga jäät nälgä. http://www.setomaa.ee/
Leeväküdsäjä and leeväga’ üteh väiko jutukõsõ hindäst ja juurõtisõst. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Leevä küdsämisega olt'e õks vanast väega hädäh, taha-õs kuigemuudo kuuh püssüq es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväküdsämise riistaq ollivaq vanast, ku ma lats olli, ka sdääntseq samatsõq ku nüüdke ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväküt’säi korjamah pal’lo es kõäuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leevälapjo oll' ka piklik, tuu perrä tett'egi päts, kas õkva lapjo suurunõ vai kaq veek'ese vähämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leevälapjo pant'e mõhe veere pääle, puistõti n'apoga jauha lapjo pääle leeväle ala, et leib lapjo külge kinniq ei jääq ja häste lapjo päält ahjo satas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväl ja poodileeväl om umbõs säänesama vaih, nigu savvusannal ja korsnaga sannal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Leevämõ‚k, jah. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Leevä möi Pärnät Leningraadin kalli raha iist maaha. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Leevänätäl Seto Talumuuseumih. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Leeväpalla viel sai teolõ minejile, a kõrvulist saa as tühäga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Leeväpäiv Miktämäe koolih. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Leeväq saivaq nigu vadsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leeväst ja poodileeväst «Tii leibä!» «Ei tii!» «Tii no leibä, olõ hää!» «Ei tii, ma ei jõvva!» «Tii leibä, olõ hää! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Legaalnõ pääministre Nagy Imre mõistõti surma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Legendi perrä lõiq liina aastagal 482 veleq Kii, Štšek ja Horiv nink näide sõsar Lõbed. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Legendi perrä om Aabraham pall'odõ Lähkü-Hummogumaa rahvidõ (iisraellaisi, araablaisi, edomiite jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Legend kõnõlas, et kõrd ku noor Rohumaa Jaanus kunagi õpilasmalõvan oll, tetti latsi jaos säändene tütarlatsi kandmise võistlus. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Legendre (1752–1833) oll' edimäne, kiä sõnast' kruutvastavusõ säädüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Lehe hammõ ja Pulga Jaani vahtsõ kaseti «Hoitmise vägi». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Lehe kaudu mullõ tiidüst annati. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Lehe kotsilõ küssü tel 056 492 686. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Lehekuu lämmi lätt edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/index.htm
Lehekuu (mai) lõpupoolõ plaanitas tetä viiepääväne palkhuunõ remontmise oppus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Lehekuun läts' tülü viil suurõmbas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Lehekuun naas' Ungari maaha võtma okastraataido Austria piiri pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Lehekuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehekuu
Lehekuun saa näütüsel kävvü Meremäe vallamajan, piimäkuun Haani külän RMK majan, hainakuun Misso rahvamajan. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Lehekuu om aastaga viies kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehekuu
Lehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs lääväq puuq lehte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehekuu
Lehekuu perämädsel pääväl sai vallalõ jah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Lehekuu 23. pääväl, suistepüha puulpäävä, käve Saksa telekanali RBB filmipark Mooska talon suvitsiid sannatoimõndamiisi ja sannapäivä üles võtman. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Leheküle pääl "Säädmine" saat valliq hindäle pruukjanime ja salasõna, miä and Sullõ võimalusõ luvvaq uma pruukjalehekülg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Lehekülg E. W. Borgi kirotõdust 1859. aastagal ilmunust inarisaamikeelitsest aabitsast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inarisaami_kiil
Lehe latsimõistatuisilõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Lehelugõjat tege tuu kurvas, nii mynigi avastas, et TIMÄ kuuli olõ-i inämb olõmangi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Lehepää ütles, õt tegemist om "Võromaa rahva uman keelen kuulehega". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Leheq ommaq 12 täämbädse päävä õdagumeresoomõ kiilt: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
"Leheq röögeq, et komsomol ehitäs Talina liina varõmist üles," osatas Frieda:"Olõ es komsomol, syavangiq ehitiq!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Lehese'-tuvvasõ kõivost, koh om petäi kõivoga kõrvuise, sis saat paare. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Lehessid lõigutas väidsega kasuva puu küllest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Lehessit lõigatas kuiva ilmage ja tuuvvas nuu tarõ manu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Lehessit lõigati kuiva ilmage ja tuudi tarõ manu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Lehest», et võrukõsõ kah õkva Talliinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kira.htm
Lehe vahel taa om ja om läbi kaetu ka õks. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
Lehe 3. veebruari numbrõlõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Lehistü lehti pääl või ollaq teksti, pilte, videoid ja muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/WWW
Lehm Se 1937 (F. Ilvik) 2) Neli sompva suud pitti, kats kaese taiva poole? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Lehmalaht - Lehtma Suurjärv - (Lehtse turbakarjäär) (13 järve) - Lehu tiik - Leigo järv - (Lelle raba laugas) (2 laugast) - Lemküla järv (Lemmküla järv) - Leoski järv - Lepaauk (Lepajõe auk) - Leppsilla Sillaotsa järv - Leva järv (Kirivalla järv, Mahtra Mudajärv) - Lihlhamne (Lilla hamne, Kapulkerre) - Lihlträske (Lihl-träske) - Lihlviki (Lihl-viki) - Liinamäe lump - Liinjärv - Liinu järv (Liinujärv, Liinajärv) - Liisagu järv (Kugalepa järv, Kruusmetsa järv) - Liise järv (Reidle paisjärv, Säre veehoidla) - Liitesaarõ lomp - Liivajärv (Paganamaa Liivajärv) (Trumbipalu Mudajärv, Radijärv) - Liivakse järv (Liivakese järv) - Liivaku järv (Liivakandi järv) - (Liivamäe karjääri järv) (3 järve) - Liivi järv (Liivi paisjärv) - Liivjärv - Liivjärv (Jõuga Liivjärv) (Jõugu järv, 1. http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Lehm and meile piimä , kana luu munnõ ja tsiast saa lihha . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Lehmi hulk ja pullõ hulk ommaq ütidse osalda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_osalda_hulgaq
Lehmi peetäs inämbüisi tuu jaos, et piimä saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehm köüdetäs lambalõ sälgä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=950
Lehm lätt lauta, hanna viskas lauda otsa pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Lehm lätt lauta, viskap hanna lauda otsa pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
1) Lehm lätt lauta, viskas hanna laada otsale? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Lehm om kodoelläi , imäne tõbras . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehm sei arqki agandõga kõttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lehm süüdi ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Lehm – tuu om viil häste üteld, tuud saat viil ku pühäpäävä! http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Lehmäga panõt uma elo väega kinni, a kits lask õks vabambalt hingädä. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Lehmäkuuk , upin. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Lehmälaut, tsiapaht, koda jaq külmkammõr, kink tarõ kõrvalõ lokk'usõ alaq tetti, olliq maapõrmanduga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Lehmä liikmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehmänisa' Se 1929 (P. Toomeorg) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Lehmä nüsmine. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Lehmänüsmist jo enap ei olõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
Lehmäq perrä ja tarõhõhõ astus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lehmäq saai sukugi süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lehmäq võtai härgä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lehmä tap’p arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lehmä tiinüs kest keskmädselt 283 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehmä utar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehm ülnüq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Lehm ütel' häräle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lehte saa telli egäst Eestimaa post`kontorist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Leht hindäle kodo! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Leht ilmus üle üte nädäli. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Leht ilmus üts kyrd kuun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Lehti minek. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/30/4-kojo-hoiki-kojo-huiki/
Lehti suurus peegeldäs ligilähkühe kiili kõnõlõjidõ arvo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Leht kirot' tuust, kuis vanastõ siipi keedeti, 2000. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Leht piäs olõma nüüt kimmämb vasta saisma interneti-pättüisile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
«Lehtri-kikkasiini olõ löüdnü timahava häste hulga,» selet’ miis ja näüdäs’ kikkaseene kujoga siint, õnnõ värv oll’ tuul hellemb pruun, mitte kõllanõ. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Leht tulõ ti post’kasti ka vahtsel aastal! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Leht um saiaq : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulit.htm
Leht, võrokeelidse TV- ja raadiosaatõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
Leht’ kirot’, et Kase uulitsast saa Kõo, Männikust Pedäjä, Ojast Uja jne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Lei Ivan Hatapoja kaalaniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei Ivan Hatapoja põlvist saaniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei arqki timä uibo külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei arq tuu maahagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leib an’ti peräst sügüse ja raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiba tiinmä nakas` VR väega varra – joba 9-aastagadsõlt. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Leiba tsukruga närtsu sisse vai saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leib ja poodileib omma kats esi asja. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
“Leib jääs haina tetä!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Leib om iloste viilõs lõigatu ja kilekoti sisse pakitu, nigu täämbädsel pääväl kombõs, a tego om LEEVÄGA. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Leib om jauhõst (päämädselt rüäjauhõst ) küdset süük . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leib om pääasi, ta om söögi perremiis. http://www.setomaa.ee/
Leib pant'e ahjo sõs, ku ahi oll' ärq palanoq ja leib häste nõsnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leib um kõrgõl laudul!) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Leib vanast kynõli tõõsõ talo leeväga: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leibä anna sullõ nigu tõisilõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leibä et tohiq kiäke üte käega murrataq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leibä kastõtas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Leibä kastõtas Se 1977 (P. Hagu) Vas, 9Se - 10 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=733
Leibä myvväs poodih Lätih. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Leibä nakkat ahjo pandma - in’ne hiidät hinele ris’ti ette, syss nakkat leibä võtma; tiit pät’si val’miss, pät’sile vaotat ris’t’kese pääle; läät ahjo viimä, ahjo jal ris’t ala, et jummal’ olgu su man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leibä pandas ahju ja leivälapju visates ahjo pääle Võn 1895 (J. Moodis) 2Võn - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Leida alost’ paaripandmistüüd Vahtsõliinan 1956. aastal ja lõpõt’ Võrul 1992. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Leidi Kersti. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Leigi timä rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leigo tallu». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Leigotamine.(Talvistõpühi ilo). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Lei jalga tsagimõ pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei joq sõpra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kats pääd kaq otsast, niq valmis ollgi timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kepigaq pojalõ ja minijäle perst pite, et poolõq poigõ, poolõq tütrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kepikesegaq pütükesele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kepi maa sisse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kerik palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kirvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kirvõ sisse, et ma lahu arq kaq, tii puuq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kokko külämeheq ka ja lätsi tõistõ küllä ja võtiq kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kolm kõrda Jordani jõgõ pääle Lissei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kotigi lahki, niq lätsi kivi kotist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei kuningatütrele sõrmõga otsa ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei käeq maaha kirvõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei langalõimõ katusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leila om opnu Põlva ütisgümnaasiumih, Tarto ülikoolih eesti kiilt ja kirändüst, a joba viis aastakka eläs tä Inglüsmaal Newcastle’i liinah, midä tä esi nall’aga poolõs Vahtsõliinas kuts. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Leila võrokeelitsist luulõtuisist om 2005. aastagal vällä ant raamat „Põimaja kuu all”. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Leili arvas’, et kimmähe om timäst pall’o tublimpi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Leili juurõ omma Setomaal Miikse lähkün Kiislova külän. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Leili lammast pügä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Leilil olõ-i kunagi ikäv. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Leili oll’ Ruusmäe koolin 47 aastat oppajas, nikani ku kuul viis aastat tagasi algkoolis kokko kuivi. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Leili saa muudsa tehnikaga häste läbi. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Leili tuud jupikaupa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Leili vällävalimisõl mõiu arvada latsõlatsi ilosa ja süämest kirja pantu hää sõna, näütüses: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Leimanni Eve pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Leimanni Eve pilt, Uma Leht 11. põimukuu pääväl näütsi Rumvoldi Aivar ja Jõgi Ruti Kubijal vabakunstipääväl savikunsti tegemist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Leiman’ni külä om kõõ illatsõp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei miis timä ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei mina kurele kondi pääle, arakele anna pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Lei mõlõmbaq käe otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei nuil hatakutsikil pääq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei nulgaq maaha ja visas’ muta pite tsyyri, nigu latsõq löövä, et kas otsit arq raha, kas otsit arq raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei nuuq kats kassipoiga kõrraga maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei näile sään’dse tulõ tormi pääle, palot’ ar pal’lo näid kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pakku tuu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei palama ku pikse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei persega Looska põlvini läbi põhja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei perä päid ka otsast, tap’p suurtumast ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei piitsaga, niq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pingi ala kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei puutõlvaga otsa, otsõnd’ ar’ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pää hauda jaq suurõ kivigiq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pää maaha, pan’d’ tuu kaq tõrdohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei pääq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiq, et ma varasta su hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiq naase poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiq nigu laagrihe sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiq pakku säält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiq uma summakõsõ kokko, syss saisadi pääle kep’i nyal, pikäq kep’iq kyigil käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei saina külge vaja ja sinnä pes's nä kinni üte otsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei sis kundsa päält suurõ lastu maaha ja ragi ar suurõ varba, ne sai kuldkott paras. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lei syss käeq sysarõl maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei syss tõõsõ märgu sis’se ja naas’ tuud ello maahha jätmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei timäga üts naabri tutvusõ kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei timäst pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei tuul pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei täl mõõgaga pää otsast maaha arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei vanapagana nii, et tuul jäi pääots ynnõ vällä maa seest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei vigla sanna piidalõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei voori maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei väidse lakkõ, pan'd' pikri ala, ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leiväq käeq kokko, a kes nägijä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lei ütte kodokandi Kanepi tegemiisin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Lei’ sis tõsõ kiusama, a midä, ku herr tuod kuulda sai, sis lask kõgõ kokko aija ni kõrrast läbi pessä, et kül ma teid süöma oppa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Leke', kulla, kodu poolõ, lee-lee..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Lellil süä väegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lell, kõege küläle õƒi Lell, aga ise es õle kellelegi lell, õƒi nii, vanass õld `mõisa `kilter. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Lelläle, kes esämajast eräl eläs.(Pulma kutsudes.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/16.html
Lelläle, kes viil esämajah eläs.(Mõrsja on soldatile saanud.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/14.html
Lellänaane kõõ uskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lellänaisõlõ, kui lell esämajah eläs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/15.html
Lellänaisõlõ, kui lell esämajast eräl eläs.(Pulma kutsudes.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/18.html
Lelläpoig Artur oll’ kõgõ pikemb, timäle anti toki otsah verevät värmi rõivakalts ja nii mi läbi külä lätsimi. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Lelläq kaq, ku tulõma tulliq, syss olõ-õs asjagiq tsurakõsõst, a noq, tul’l kõõ vanõmbal lelläl vahtiq edimäne üü, tuu tsurakõist pallõma, tul vahiq arq muq iist soo üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lellätütrelle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/20.html
Lel’l lännüq kaema, et kiä tuu sääl kõristas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lel’läl ol’l naan’e võõdõt ja ol’l lel’läl jo poig ka in’ne sõtta minek’it. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lel’läpoig üt’el’, et maq k’ülq tiiä, kost sullõ saavaq saapaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lel’lä poolõ tul’l puul’pap’pi sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lel’lä puul ol’l üt’s vanaesäkene, tuu kor’as’ myn’kõrd õdagu kyik’ latsõq kokku, syss naas’ mika laulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lembit om väke täüs, et vahtsõ köögipõrmandu jaos iks kivvi vähämbält päält är lahku. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Lemkeni käest seemendiq, vanaravvaplatsi päält rauda, Bauhausist elektruutõ ja nakas` ehitämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Lemmiksöök olle täl kesväjahukört. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Lemsi külä, Rootsiküla, Linaküla ni Sääre külä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Leningradist ja sakslaisi käest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Lenini Vladimir kuuli 1924. a. vahtsõaastakuun, tä iho balsameeriti ärq ja om Moskvan Vereväl Platsil mausoleumin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Lenini Vladimir (vinne keelen Владимир Ильич Ульянов (Ленин)) sündü 22. mahlakuu pääväl 1870 Simbirskin ja oll' Vinnemaa poliitik ja riigipüürdjä, tä oll' Rehekuu revolutsiooni kõrraldaja, NSVL edimäne valitsuspäälik ja leninismi luuja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Lenini esä oll' kalmõkk, kel võidsõ ollaq ka tśuvassi juuri, imäpoolinõ vanaesä Blanki Israel oll' juudi rahvusõst ja vanaimä Grosshopfi Anna oll' roodsi-śaksa hõimost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Lenin kasõ kandi meil küll kange kõrra . http://www.folklore.ee/tagused/nr4/snd/lenin.htm
Leo Kunnas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Leo Kunnas lõpõt' põhikooli Vahtsõliina Keskkoolin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Leonardo imä Alessandra kuuli ku poiss oll' ütsäaastaganõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Leonardo joud' rändämäst tagasi 1200. a. paiku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Leonardo kõgõ kuulsambaq pildiq ommaq "Pühä õdagusüümaig" ja "Mona Lisa". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Vinci_Leonardo
Leonardost sai armastõdu küläline imperaatri Frederick II man, kinkalõ miildüväq matõmaatiga ja luudustiidüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Leonardo sündü Pisa liinan Itaalian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Leo oll` suurõ kasvu ja aigladsõ olõkiga edimädse klassi poiss`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Leopold, Wolfgang ja Nannerl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Leopold ja Nannnerl olõ-s kuigi sõbrliguq Constanze'i vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Leopold luut', et noidõ käükega saa timä poig Itaalian tüükotussõ, a tuu lää-s täl nii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Leoski Arvi (62) Navi küläst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Leotõdu pedäjäpirru lõmmu võeti viist vällä ja panti sanna kuuma sau sisse vinduma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lepe jääs valla vahtside tulijide jaos. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lepeq saa ruubli pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lepe timä syss sulasõst ja saat vaenõ miis uuõ sulasõ veskile minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Lepiku külän Räpinä vallan om kaitsõ all «Lepiku mänd», no puul om uma nimi tävveste olõman – Tobre petäi,» tõi Saarõ Evar näütes viil üte nime, midä piässi praavitama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Lepiski Arvi arvas, et põllumehe saava timahava ilosa saagi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Lepiski Arvi selet’, et illast talvõ tulõkit näkk’ ette näütüses tsirkõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Lepistü suvõülikuulõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
Lepliganõ õhkkund, Hollandi ehitüskunst ja pall'o kanalit tegeväq Amsterdami populaarsõs nii küläliisi ku paigapäälside siän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Lepnmü är höväga, Lääme ruuna kaema ka. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Leppe herräga jal, et sälätäüs rüki palgas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leppen üteldäs, määntseq ommaq sõavangõ õigusõq, kuis piät haavatuisi ja eräinemiisi sõatsoonin ja tuu ümbre kaitsma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Genfi_leppeq
Leppeq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leppe timä ütte paika hobõsõvahist, hopõn' palgast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leppe tõõsõ korra katõsaa ruubli pääle joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leppoja taloh ammõtih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Lepp õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Lepsemi timäga, et saami kolme-nelä päävä peräst Dambanan kokko. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Lepsoni Daniel (1900-1980, sündünüq Väiko-Viirksu külän Räpinä kihlkunnan ) om leeväküdsämisest 1941. a. kõnõlnuq niimuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Lepsoni Jaan (sünd. 1866?) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Lepä Anti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Lepä kannust kasu-ui' kõivo ja kõo kannust kasu-ui' leppä. http://www.setomaa.ee/
Lepä Ülle, näide last Likit Otsatalu Liis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Lepüngi muutminõ sai Ungari jaos päämädses poliitilidsõs küsümüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Lepüti kokko võro ja seto keele ütine kiräviis, miä om alamban ant üten võro tähistü ja illatsõmpi Võro Instituudi keele tüürühmä puult hääs kitetüide õigõkirotussäädüisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Lesotho , ammõtlidsõlt Lesotho Kuningriik , om Lõunõ- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lesotho
Lesotho pääliin om Maseru . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lesotho
Lesätänü pääle ja jalaga näüdänü, et sinnäpoolõ mine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lesätäs sängü pääl jaq hurisõs laulu hindä ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Les’setskah jal suvisõpühi t`’sässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Leti iist tõmmati ruloo üles ja sääl pääl oll’ iks kõrralik rekkamehe süük: rasvan uiduva šnitsli, kartuli, mitund sorti suusti ja lihalõikõ, lõhekalla ja salatit. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Leutgeb ja Mozart ts'aunõvaq ütsütte häätahtligult, Mozart visas' tihti Leutgebi üle nalja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Lewinskiga võrrõldõn väega matal’ lagi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
LiHAVõtte pÜHä. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
LiNdAq, VAiM! http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Liberaalnõ Vapo Demokraatõ Allianss, miä nõud' pall'o kipõmbit muutuisi, tull' tõsõs ja Sotsialistlik Partei jäi näist kavvõlõ maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Liberalismi om esiq aigõl ja esiq maiõn tõlgitsõt esiqmuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liberalism
Liberalism (ladinakeelitsest sõnast liberalis ) vai vabamiilsüs om suund majandusõn , poliitikan ja filosoofian , miä pidä tähtsäs kõiki inemiisi vabahust ja õiguisi, midä kaits riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liberalism
Liber quadratorum ("Kruutõ raamat"), raamat Diofantiliidsi võrrandidõ kotsilõ, pühendet imperaatrilõ Frederick II-lõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Libistäs ja kynõlõs tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liechtensteini Vürstiriik ( s'aksa keelen Fürstentum Liechtenstein ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liechtenstein
Ligembal aol näüdätas seod filmi Kaika suvõülikooli aigu, põimukuu 11. õdagu Harglõn. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Ligembal aol pandas kokko tegemisi plaan, miä avitas edespidi tüüd jaka ja kokko kõnõlda kogokunna tahtmisõ seon asjan. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ligembält saa uuriq: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ligi pilvi visas' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ligi puul saamõst eläs Norran. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
Ligi verst tuust Innipärdi viilahkmõst ujakõnõ lõppi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Lihaavyytõ üüse näk'k tuud unõh, hommogu tahtsõ kaibma minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihagaq ja kalagaq eläseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihaheite lauluq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Liha joq luiõ päält mädäsi arq, a hing vällä es lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liha jätt sinnäq samma paika, sööguq tuu, kiä taht ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lihakauss lavva pääl Rõn v. San 1889 (P. Roose) Rõn v. San, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=455
Lihal om inämb toitmisõ joudu kui teräviläl ja tuul, midä teräviläst valmistõdas; viil vähämb toitmisõ joudu andvaq kartohvliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
“Lihaluid, leevakuuri.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lihaluid, leeväkuuri.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihanõ sann, karvanõ keres, üts miis sannah, kats miist sanna usse takah koptasõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Lihapalaq naksiq paah ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liha 5000, puuriit, kümme rummi puid, sama pall’o, kreissael oll’ vahtsõnõ moodor, kah umbõs nii pall’o. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Liha sais luiõ pääl suurõmbin ehk vähämbin kimbokõisin, miä mitmõnäolidseq ommaq ja muskliis kutsutasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
– Lihasavvutaminõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Lihast naaq haigusõq tulõvakiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihasuidsutamisõ oppuisi kõrraldaja, kodokandin tettü söögi avvustaja ja turismitalo pidäjä Veeroja Eda tapõl’ keväjä veterinaar- ja toiduammõtiga, miä es lupa sannan suidsutõdut lihha edesi müvvä ja mõnõl tõsõl turismitalol küläliisile lavva pääle pandmisõs osta. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Lihasuitsutamine olli täiskuuga, sis ei lää halvas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Lihasöögi aigu sai jao lauta noorõq eläjäq, syss inämb aetas nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihasöök’ algnõs pääle tal’sipühi, piit’repaast algnõs pääle suvisõpühi tuu pühäpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihasöök’ om piit’repaastuga kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liha timä ei süüq, muguq eläs verest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lihatükü panti sanna lae ala parsilõ vai kapluga lae ala rippa. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lihatüütlejide meelest agaq eläjid inämb nii ullistõ ei tapõta ja sügüse vai talvõl või kätte tullaq esiki värski liha puudus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Lihaunik, ku magasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Liha vaihõl lövvüs siin ja sääl rasva ja väläst puult om iho nahaga katõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Lihavyytõ edimädse pühi hummogu pandass kolq kün’neld pühäse ette palama, tõõsõl pühil pandass kat’s, kolmadal üt’s ynnõ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihavyytõh naati joq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihavyytõ pühi anna-as munakõistki imäle kääpäle viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihavyytõpühi üüse lääväq kokko, nigu üt’s rahvas, nigu pido, et kõik’ kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihavõttõq näütäseq ka keväjä algust ja taa pühä tunnismärgiq ommaq tsiigupujaq, jäneseq ja värvilidseq munaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Lihavõttõq ommaq ristiuson liikuvaq pühäq, miä nakkasõq edimädse täüskuu pühäpääväga peräst keväjäst käänüpäivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Lihavõttõq ommaq vinneusu kerigo kõgõ suurõmb pühä, samal aol ku jouluq ommaq kõgõ suurõmb pühä Katoligu kerikon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Lihavõtõ, kallis aigu! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Lihavõtõq, armas aigu! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Lihavõõdõ, suvistõpühä, talsipühä - 0+6+3+0 = 9 (9) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1144
Lihha ka viidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihha saa-as söögis tarvita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Lihha sööväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lihha süö!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lihha tahtnu ka võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lihtinemine las liigutas lapjut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kiraq.htm
Lihtne, seletämätü vägi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Lihtsaba’ omma’ tüüpõllõ’, uhkõba’ pidopõllõ’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Lihtsal olõt, ei mõtle millelegi, vai mõtled kõgel.. http://mulje.ee/unitsiga
Lihtsalt hää… http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Lihtside rahvalaulukõisi laulmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lihtsiide lauside tegemine sõnastigu abiga. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lihtsähe Jan Rahman Vabariigi aastapäävä nätäl and põhjust märgota minkastki suurõst, tähtsäst ja ülembäst. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Lihtsä ja hää mõtõ! http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Lihtsäle rassõt talvõ üle elämä mi kah ei võta,» seletäs Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Lihtsämbäs tettün kiräviien naidõ käänüsside lõppõn külh inämb q märkmise sundust ei olõq, a välläütlemine iks käü kurgukakkõhelüga, esieränis lausõ rõhulidsõn kotussõn. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lihtsäq inemiseq peiväq tedä õigladsõs valitsõjas, tuuperäst et tä kaits' noid rikkide ülekohto iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Lihtsä söögi, olõ-i vaia ullis minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Lihtsät tüüjõudu maal om, a tuud ei olõ väega vaia inämb. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Liibüä , ammõtlidsõlt Suur Liibüä Araabia Sotsialistlik Rahvadžamahirija , om Põh'a- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liib%C3%BC%C3%A4
Liibüä pääliin om Tripoli . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liib%C3%BC%C3%A4
Liide Terä (31 a) (E 56040/1 (81) < Sangaste khk, Tagula (< Urvaste) – E. Päss, 1927. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Liidel halgaht' hää mõtõ... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Liidel om illos killõ, ahaha! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Liidel om illos killõ ja. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Liidolepüng sõlmiti 1706. a. nink kiteti hääs mõlõmba maa parlamente puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Liido sekretariaat om Genfin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Liidu tulõkis hindäle varru ei soeta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Liigaastagit tarvitadas aoarvamisõn tuuperäst, et sünkronisiiri kallendriaastagit tähetiidüsliidsi aastagidõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liigaastak
Liigaastak om kallendriaastak , kon om tavalidsõ kallendriaastagagaq võrrõldõn üts päiv , nätäl vai kuu inämb ku tavalidsõn kallendriaastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liigaastak
Liiga luudi Kairon 22. urbõkuu pääväl 1945 kuvvõ liikmõga: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_Liiga
Liigaraha panti tälle peräst käsiraha mano tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liigulaul : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Liiguq, liiguq, liinakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Liigutagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liigutas, kaes - tege hellü - uma miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liikmisõ ala kuulussõq sääntseq organisats'ooniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Liikmisõ ala kuulusõq mitmõq organisats'ooniq, miä juriidilidsõlt ommaq ütsütest sõltumatuq, a minkil ommaq ütidseq põhimõttõq, tsihiq, sümboliq, statuudiq ja juhtorganiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Liikmisõ kõgõ kuulsamb iistvidäjä oll' Gandhi Mahatma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_vabahusliikmin%C3%B5
Liikmit arvatas ollõv 1,5 mill'onat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Liikunuva jälle edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Liina Harrastusteatri esitüseh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Liina alost' Rooma keisre Claudius 45. aastagal nimega Savaria ( Colonia Claudia Savaria ) ja taast sai peränpoolõ Rooma provindsi Pannonia superior pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szombathely
Liina asot' 1605. a. Roodsi kuning Karl IX . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
«Liinaelu ei olõ mullõ, ma olõ maalats,» ütles tohtri lühküs seletüses. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Liinaelänikke arv om kasunuq väega kipõstõ: ku 1951. aastagal elli sääl 100 000 inemist, sõs 2011. aastagal 1,33 mill'onat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Liinah ka noid nup’ikõisi ostõtass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah kor’ati kuninga vävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah kyiki tutvide ja sõpruga jät’t jumalaga ja esi väega ik’k, et nüüd tulõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah küsse pois’kõsõ käest, et kohe saq läät nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah laadona hyngu kuik liin täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah müüdi suurt maija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah ol'l suur maja tühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah oll hää poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah ol’l sääne madu, ku kes mere viirde läts, tagasi es tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah ol’l õga päivi inemine mere viirde minna vanalõkur’alõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah om üts nii suur nõid, nigu ei lasõq luutõ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah osti kaartõq, osti poti, osti kriiti, osti kolq rasvast küünelt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah sai rahval kyigil väegaq hüä miil, et pal’lo hüvvä tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinah tutva sepp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liina hummogujaon om liinamägi üten Otõmpää piiskopiliina varõmidõgaq 13. aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Liinah õks om kalla. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Liinainemise, kes ei olõ lehmä ega põldu kunagi nännü, ei suta tuud vundamenti paika panda. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Liinainemise omma infomüräst nii är väsünü, et uulidsa pääl nii väega iks tõsõlõ otsa ei kae. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Liinainemise tunva parembide teadust, maainemise maapidämist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Liina kaitsmist ei suudõtaq organisiiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
Liina keskpark Stadsskogen (sõna-sõnalt "liinamõts") küünüs jõõ veeren lõunõ puult pia keskliina ja sääl käüväq pall'oq liina elänikuq puhkaman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Liinakortinan avitas ütest eelektrildä pääväst, ku elu muutus ilmvõimadus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Liina lask' 1703. a. ehitäq vinne keisri Piitre I . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Liinalatsõ sagõhõhe ei tiiä inämb tüüriistu, eläjit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Liinaliidsi oll' 1926. aastagal 1295 ni 1939. aastagal 1564. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Liinal ommaq plaaniq kõrda tetäq vanaliin, Qurani väreht ja luulõtaja Kermani mausoleum nink lajendaq luulõtaja Hafezi mausoleummi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Liinaluaga kodo saiõn om poissõl edimäne as kipõlt vorm säläst saia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Liinaluba om miihi jaos tähtsä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Liina läts, hetro'o, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
- Liina lätsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Liina maaalast om mõtsa 37,2 km², parkõ 9,9 km² ja nurmõ vai niitü umbõs 8 km². Helsingi maaala maatiidüslik keskkotus om Viikin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Liinamiis ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinamäel Rauskapalu külän sai 16. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Liinamägi, Muamägi, Tsiamägi, Ristimägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Liina mõot' pall'o Itaalia renessanss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Liinan eläs niipall'o inemiisi, et nuuq kõik ütsütte tunnõ-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Liina nimi Daugavpils tähendäs läti keelen Daugava liina (kandsi). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Liina nimi (kujol Tiraziš ) om kirän savitahvli pääl, miä om lövvet Širazi õdagoveerest ja miä om perit umbõs 2000. aastagast i.m.a. Iraani perimüse perrä ehit' liina Tahmuras Diveband ja ildampa tuu häösi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Liinan ja timä ligembän ümbrüsen eläs kokko 3,28 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Liinan kai telekat, Moosten olõ-i telekat taadõgi pandnu, a hää omgi, om aigu lukõ ja muusikat kullõlda. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Liinan kõnõldas inämbüisi vinne kiilt ja eski pall'oq Luhanski ukrainlasõq mõista-iq ukraina kiilt häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Liinan olõ nännü külh – ülekäügiraa ei loe midägi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Liinan tekku, mis tahtva, a maakuulõ võinu riik iks tukõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Liinan tulõ last kasvataq nigu rüüvlide siän: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Liinan tüütäs Otõmpää Gümnaasium . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Liinanuuriga Võromaad avastaman 1. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Liinan või nätäq pall'o ilosit aido ja viläpuid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Liinan võiva treeneripalga hää olla, a ku inemine tege õnnõ palgatüüd, ei tii hingega sporditüüd, ei olõ ka tulõmust. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Liina om nimmat edimäst kõrda nimega Tiraziš Eelami-aigsõ savitahvli pääl, miä om perit 2000. aastagast i.m.a. 13. aastagasaal oll' Širaz tähtsä kunsti - ja kirändüskeskus , teno toolõ, et sõs oll' sääl pall'o pärsiä kunstnikkõ ja haritlaisi ja valitsõja näid avit'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Liina piireti mito kuud ja lõpos võeti ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Liina pindala om 3 777,65 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Catal%C3%A3o
Liina pindala om 156,3 km², mink sisse jääseq ka Ülemiste ja Harku järv ni Aegna saar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
Liina pite läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinaprovva tahtsõ vanavanaesä sanna puhtas mõskõ Ma eski ei tiiä, ku vana taa sann om, a vanavanaimä ytel’, et seo sann om tetty joba inne vanavanaesä syndymist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Liinapää meelest tulõ vahtsõ kooli mainõt naada kujondama joba ette, õkva kõrraga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Liinapää märgot’ viil, et kuul pidänü üten avitama inemiisi toimõtulõmisõlõ. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Liina pääplats ja ärikeskus ommaq jõõst hummogu puul; nuuq piirkunnaq ommaq esieränis 1960-ndidõ majanduskasvo aigo kõvva muutunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Liinapää taht nimme üten rahvaga märgotama naada joba seo sügüse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Liina põh'and' 1256. a. Galiitsia-Volõõnia vürst Daniil Romanovitš ja tä pand' liinalõ nime uma puja Levi (võro keelen ' lõvi ') perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Liina rahvaarv om umbõs 614 000 ja Helsingi liinaala rahvaarv om umbõs 1 177 000. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Liinarahvas kaiq, et tulõkiregaq tulõvaq joq liina, noq inämb saai midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liina rahvas naas’ kaema, et vaesõl pois’kõsõl väega hüä naan’e, ni naksi naist ar tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinarahvas tull kyik kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liin arq koolõs nälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Liinasaksa ütlese, et teil om maal poodi ümbre tüüjõudu küländ, panku mi nä tüüle, midä nä sääl joova, a nii tuu asi ei olõ,» seletäs Ani Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Liinast kyik’ rahvas kaes, et kuis timä tulõ võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinast käü mul üt's siiä, ragus kuuvahepäeväl ärä - es kasu midägi enämb. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
«Liinasugulasõ omma ütelnü, et näil hindäl vanaimä matussit meelen ei olõ, raamatust loiva, mändse matussõkombõ meil maal omma olnu,» ütles Liivi. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Liin asus Sakala korgustigul Viländi järve veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vil%C3%A4ndi
Liina suurus om 32,2 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rno
Liinats´uraq laulvaq njoid laulõ, mitä myistsõvaq viil Kodo-Setomaal uma laulõ laulnuq Uusvada ja Meremäe meheq, veid´o vähäp laulõ tõisist Setomaa nulgist, naisi puult üle võõdõt miihhilaulõ ja setokõisi ummamuudu ümbre pant vahtsit rahvalaulõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Liinats´uraq om Tartoh ütte kjauv seto miihhilaulu park´, koh laulvaq Hao Paali, Kalkuni An´dreas, Kalla Urmas, Kolga Kaspar, Lippusõ Pärtli, Panovi Piitre, Sommõri Lauri, Vahelaanõ Paali, Valpri Valdo, Haagi Arvi, Sarve Heno ja Metssalu Jüri. 2000. aastaga sügüse naksiq jo innegi harvakult üteh esinenüq meheq kuuh kõrra perrä laulmahe kjauma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Liinavalitsusõ kotus om Riia raatus Riia vananliinan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Liinavalitsusõ toetus om püsünü. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Liina veereh puttu täl’le üt’s naistõrahvas vasta. tuu kor’as’ lastukõisi säält pr’ugu haudu mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liinavolikogon om 60 liigõt ja vahtsõnõ volikogo valitas egä nelä aastaga takast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Liinaõigusõq sai Amstedam aastagal 1300 või 1306. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Liinaõigusõq sai tä 1781. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Liina üle saiq võimo piiskopiq, mink peräst pall'oq säälseq protõstandiq lätsiq minemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Liina ümbre om mitmit järvi ja luudusparkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Liina ümbrüs oll' soinõ ja tuupärast tetti pall'o kanalit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Liine pilgutas külq Utralõ silmi, et olõ no umõhtõ vaiki, a tuu ei saa arvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Liine tulõ naada praktika käigun korrigiirmä, üts` pisteline liiniuuring om tettü, a tuu näütä-i viil suurt midägi," lubasi tä rahva hellü kullõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Liin jagonõs viies tsoonis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Liin ja maa kõik hyngas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liin kit’t’ jo arq, nigu säänest olõi olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liin naas' jälq edenemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Liin oll pia tühi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Liin olõ-i jo määnegi kotus, kon ellä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Liin olõ-õi' viil nii kõrrah ja puhas, ku' turisti' omma' muial kjavvuh harinu' nägemä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Liin om Lõunõ-Vietnamin Saigoni jõõ suun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
Liin om Põh'a-Hollandi provindsin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Liin om ehitet kallaku pääle: kõgõ madalamba ja kõgõ korgõmba kotussõ vaih om umbõs 800 miitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Liin om ehitet viläka maaga Uppsala tasandikulõ Fyrise jõõ viirde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Liin om häötäv, välläkiskva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Liin om kotus, kon inemiseq küländ tihtsähe kuun eläseq ja miä om suurõmb ku külä vai allõv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liin
Liin om uma nime saanuq Luhani jõõkõsõ perrä, miä timäst läbi juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Liin om üle maailma kuulsa uma vildaku kellätorni poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisa
Liin on jaotõt 23 ringkunnaks ( kerület ), midä tähüstedäs rooma nummõrdõgaq (I–XXIII). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Liin sai nime kõgõ vanõmba vele perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Liin tekkü ravvavabriku mano, minka 1795. aastagal ehit' Briti ärimiis Gascoigne'i Charles . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Liin võtt hindä ala 525 kruutkilomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Liiri-lõõri… http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Liiri-lõõri Kambja x TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE, lõõri, lõõri, lõokene kus su kulla pesake? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Otepää x LIIRI-LÕÕRI, LÕOKENE, kos su kulla-pesakene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Otepää x LIIRI-LÕÕRI, LÕOKÕNE, piiri-pääri, pääsukõne, kos su kulda pesäkõne? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Otepää x TSIIRI-SIIRI, TSIRKUKÕNÕ, liiri-lõõri lõokõnõ, kos su kulla pesäkõnõ? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Puhja x KUR-KUR, KUREKENE, kus su kulla pesäkene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Puhja x SIIRI-LIIRI LINNUKENE, kos su kulla pesäke? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Rõngu TSIIRI-TSIIRI TSIRGUKE, liiri-lõõri lõoke, piiri pääri pääsuke, koes su kulla pesäke? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Rõngu x Ketilaul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Rõngu x Keti laul LÕÕRI, LÕÕRI, LÕOKENE, kos so kulla pesakene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Rõngu x TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE, lõõri, lõõri, lõokene, kos so kulla pesakene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Sangaste LIIRI-LÕÕRI LÕOKENE, piiri-pääri pääsukene, kos su kulla pesakene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Sangaste LÕÕRI, LÕÕRI, LÕOKENE, kos su kulla pesäkene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Sangaste TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE, lõõri, lõõri, lõokene, kos su kulla pesäkene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liiri-lõõri Võnnu x LIIRI-LÕÕRI, LÕIVUKENE, piiri-pääri pääsukene, kos su kulla pesakene? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Liis Kikas […] http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Liis Peltser jt. Usk ni ilmanägemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
"Liisil ei olõ saapid." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Liisnat võti', es jää punga rahha, parruisi võti', punga jäi kõik. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Liisnat võt’iq, es jääq punga rahha, parruisi võt’iq, punga jäi kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liiso kinke kindit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_6.html
Liiso sängü ligitsõllõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
"Liisu-ks uu, Liisu, uu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Liisulugemisi lövvät ka Ülo Tedre kokkupantu Eesti rahvalaulde antoloogian, midä lövvät internetist autori ja päälkirjä perrä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
Liitklassiq latsõvanõmbilõ ei miildü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Liitnimetüsega võro-seto om näüdät võro ja seto keelelist kokkokuulumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Liitollus om ollus , minkan om katõ vai inämbä keemilidse elemendi aadomit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liitollus
Liitollusõq ommaq näütüses vesi (H 2 O), keedosuul (NaCl) ja hüdsihappagaas (CO 2 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liitollus
Liitri hind jääs kolmõ-nelä euro vaihõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Liiva Kalju kõnõl’, et täl oll’ ütspäiv nurmõhaina niitmise aigu kolm pesäkunda räägupoigõ vällä tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
15.00-15.20 Liivago Imre. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Liivakivi om settekivim, miä sais kuun tsementiirünüst liivast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivakivi
Liivaku Kimmo firma tõmmas’ Võromaa teie pääle valgit juuni edimäst suvvõ. http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
Liivakõrtsi mant, Vahtsõliinast, Pältrikõrtsist tuudi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liivamäe arvaten saap mulgimiilne kuul olla sääl, kos om mulgimiilne vald, sest siande vald panep koolijuhiss perimuskultuuri uvilidse inimese. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Liivaterä lätsi hobõsõlõ vasta silmi ja hobõsõlõ sai vallus, ni nõstsõ pää üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Liivia ütles, et latsõ tei varna ja puujuurikist asjo, näile miildü väega taa oppus ja Tarmol õkvalt ollõv taad oppamisõ suunt. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Liivi keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti ja lõunaeesti kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Liivi kiil jagonõs saladsiliivi keeles, miä kuuli vällä jo 19. aastagasaal ja kuramaa liivi keeles, midä parhilla kõnõlõs ku imäkiilt viil paarkümmend inemist ja ärq opnuq om sadakund inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Liivi kiil om Läti põlinõ vähämbüskiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Liivi kiil om üts soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Liivi käve läbi ka naabri ja tutva, kedä latsõn tiidse, lasksõ näil kah miilde tulõta, kuis umal aol Timpril eleti. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Liivi pand’ kirja ka esihindä herksämbä latsõ-mälehtüse. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Liivi sugulasõ omma kitnü, et saiva raamatust perre ja talo kotsilõ pall’o vahtsõt teedä. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Liivlaisi pääle mõtõldõn olnuq vast paras aig matidsalauda valmistama naada vai väärika välläkuulmise vasta valmista. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Liki saat kutsu viil ka pillimehe – sis om hää kul’atamine. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Likõ ilmaga avitas elektrikar’us viil parõmbahe. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Likõ luvvaga pühete tuuperäst, et luud ärq ei palaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Liliani arvatõn om õnnõ katõst mähkmest küländ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Lille oli istutetu, pingi, orgestri kõrgem kotus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Lill(i)'-pandasõ sisse, egasugumatsõ', kor'atas, määritset viil õnnõ koh kas(u)s. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Lilli inimese ja välläõpnu näitleja mängive Nava talu peremihe Jaak Kõdari mulgikiilset näitemängu «Jukra». http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Lilli inimese kõneleve sedä esigi, aga kaugemb rahvas tahab kah õppi.» Kige suurembess sünnipäeväkingiss om Alli sõnutsi sii, kui terve pere om kuun ja kik latse saave temä man olla. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Lillikorvi andsõ Paul üle ja tordi maq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Lilli külävanemb Alli Laande ütel, et kige rassemb omgi vanembidele selgess tetä, et maakoolist võip laits oopis rohkemb eluss vajalikku üten saija ku suurest linnakoolist. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Lillil om kihvtine piim-mahl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Lilliq jagi ta nelä Haani vana imä vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Lina Rannu MAGASI MINA, MAGASI, magasi mari mäella, sinilillede seäna, kullerkupu põesaenna. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Linakülan om haigõmaja, kuul', kodoluumuusõum', kerik ni vahtsõnõ rahvamaja, kohe jääseq ka raamadukogo ni vallavalitsus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Linakülv alasi 20. juunil, enne jaanipäivä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Lina külvetässe `rohkõp nii `vahtsõ1 maa pääl. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/helmi_jauk_01.pdf
Linaluu noorigo linige seeh - 0+1+2+0 = 3 (3) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=269
Lina taht, kui maa om soe ja paras niiske. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Lina tei mulgi vanal aal rikkass ja vabass ja tiiss nüid kah, aga sii ei ole muduki siände asi, mida egäüits esi oma nukan nokitse saass. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Linda andsõ Sammukal loodusluu tunni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
- Lindalõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Lind hüä, lihha õi süvvä, puu paras, palki õi saa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Lindi pääle lugõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lind, livvah vesi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
21 Lindmõtsa Harri plaadi tutvas tegemine. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Lindora laadust tähtraamatut saa, a põrssit ei saa Nigu joba aastit om olnu, saa Lindora laada aos (28.10.) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Lindora laatu vallutama kaldsuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Lindoravidõ uurja Timmi Uudo ütel’, et abis om eski kümne aasta tagonõ teedüs. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Lindsi, Lindsi küläh no kokko puttu puugiga. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Lindsiq, kooni saiq linnuvalitsõja riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lingitu saaten om suidsusannast juttu alaten 11 minutist: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Lingukivi kutsuti. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Linik tetti poolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linik tetti poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnada ma ei mõista. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Linnah *2 om pareb." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Linnah om sitõb. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Linnah pandas ilosahe puhta taskurätiga taskuhe *9 , a maal hiit *10 maamiis maaha prantsatas õnnõ *11 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Linnamehe arvamisi võro keele kõnelemisest ja kirjutamisest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Linnamäe Taavi ütel’, et Võro instituut om ettevõtjidõ mõttõ häste kokko kor’anu ja kõrda säädnü. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Linnamäe, ku ma ei essü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Linnamäng Sangaste x EMÄ, EMÄ ARMAS, MINA LÄHÄ LIINNA, ma lähä sulle rätti tuuma. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Linnamäng Sangaste x LIINA LÄTS´ MINU ILU, liina läts´ minu õn(n)i, liina läts´ mino armas armuken. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Linnamäng Sangaste x LIINA LÄTT MINU ILU, liina lätt minu õnni, liina lätt minu armas armukõ. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Linnas' kikas paja pääle, naas laulma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas' kodo poolõ jal katskümmend viis versta pääväga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas nimi. tuo oll kiigilõ muilõ liiga tennü, a timast saa as kiäki jako, peräkõrd võti' rahvas timä hulgahna kinni, käüdi' kivi poolõ kaala, sis vei' uputi timä tuohu Linnasjärve ärr', a viel järveh oll timä hinne kigõ kiviga vie pääle visanu ni kõva oll timä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Linnas’ harakakõnõ ussõst sisse ja las’k’ loodi tälle päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ kats kaarnat, pinni süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ ku võrrakõsõ - “Anna süvvä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ noidõ mano, niq iske sõrmusõst mõskjalõ sõrmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ poolõpäävä aigu liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ sepä katusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ sinnäq pal’lo kiholaisi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ suur haugas, Kaibas’ toolõ umma hätä, et vot nii olõ hauda jäänüq ja vällä ei päseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ tükü maad, jalq kai tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ ynnõ vähä, niq jal anna süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linnas’ üüse üts tsirk ussõ pääle ja tege, et tsirr-tsirr, Ivvan Tsärevits, kuninal sündü tütär, a sääl lähköh oll üts pops, tuul sündü poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Linno suiti, et sis saa väega ilosa notsu, kui lina kurste suid. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Linnukiq võivaq ollaq väega esiqsugutsõ suurusõ ja kujoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Linnuk
Linnu kolgitas Se 1940 (N. Koplimägi) 2Se, Lut - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
Linnuk vai aeroplaan om õhost rassõmb siiboga õhon lindamisõ riist, mink siiväq ommaq kere suhtõn paigal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Linnuk
Linnu: maq mänge kyik meheq üle! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Linnu om sündünü 05.11.1950. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Linnupuu Anne om ütelnüq, et ku seto imäst kõlvas´ sündüq, sis mille ei kõlba kynõlda tuud kiilt, mitä seto imä kynõl´. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Lins jaotas silmä sisest kattõ jakko ehk kambrõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Lintepäälidsest kurra kätt om Kands. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Lintepääline. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Lintsit kuunolõkile nigu lind. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Linttraktoriga litsuti piiripindrid tasatsõs. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Linux om Unixitaolinõ opõrats'oonisüstem , miä põhinõs Linuxi tuumal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Linux
Lipagu kaosõ' är'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Lipp om ristkülik, mil om kolm võrdsõt horisontaalsõt värmilaidu: sinine, must ja valge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Lipp tuudi jälq avaligult vällä 1988 . aastagal ni tõmmati 24. radokuu pääväl 1989 vahtsõst üles Pikä Hermanni torni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Lippu saanu kas vai hammõ pääle tikki vai märgi pääl rõnnan hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Lipstoki käest nakka-ai küsümä, ta pruuv kõk aig bussu lasta korgõmbast mulgust ku säätü om! http://www.maksumaksjad.ee/modules/news/makepdf.php?storyid=1111
Lipuga juuskmise kotsile saa viil lukõ: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Lipuga juuskmise kotsile saa viil lukõ Contra blogist . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Lipuga omma as’a tõistmuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Lipujoosu kodoleht. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Lipujoosu pildikogo. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Lipukõsõq kah üt’eh. rahvas iih ja takah, pap’p ja puul’pap’pi muidogi kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lipu, lipu jätä mi nuuri hoita. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Lipu pääl om kiri «Kannepi Laulo Selts», kanepikasvõ punt ja kats aastaarvu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Lipu pääl ommaq kuninga värm' (valgõ) ja Pariisi värmiq (sinine ja verrev). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_lipp
Lipuvalijit oll' kokko 955 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Lipuvalimiskomisjon ( Kama Kaido , Kaplinski Jaan , Padari Ivari , Navitroll'a , Sibula Priit , Harju Ülle , Plakso Ülo , Kõivupuu Marju ja Määri Andres )) valõ naist vällä kats võidutüüd - valgõ katsaharoga rohilidsõ ja tummõpunadsõ kaitsõtsõõriga valgõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Lipuvalimiskomisjoni liikmõq kõnõliq mõlõmba lipukavandi autoridõga läbi, kuis lipukavandiid parõmbas saiaq ja näide nõunolõkiga muudõti kuigivõrd kumbagi lipukavandit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Lipõ om keemiline ollus , miä vesilahussõn dissotsiiirümisega and lahussõhe hüdroksiidiuunõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lip%C3%B5
Lisanduisi kiil: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Lisas: http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Lisas hariligõlõ piigliilõ, miä peegeldäseq pilti (valgust), um tett ka sääntsit, miä peegeldäseq hellü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piigli
Lisas iinpuul nimitedüle, om viinalilli tarvitõt ka siitmise häti, haavo, paisidõ ja palotuisi ravis, kurgukuristamisõs ja hingämisteie ravis – tä seen om rohkõhe parkainit, eederlikke õllõ ja antibiootikumõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Lisasissetulõkit om vaia, selle et «ütest palgast iks peret üllen ei piä». http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Lisas ligi 10 000 mulgi ja 1300 kihnu keele mõistjat, ja tõisi viil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Lisas nailõ kasus Eestin mõtsikult viil üts maasiga hainaperre sort - rämm . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Lisas om Matisõl püüne pääl üteh ka' vinne "Tšaika" karmoška. http://www.zetod.ee/set/zetod/matis
Lisas om Vinnemaal viil piirkundõ, midä mõnikõrd köüdetäs Kar'alagaq, nuuq ommaq Kar'ala kannas , miä jääs parhillastõ Leningradi oblastihe , Tveri Kar'ala ja Äänisjärve hummoguveere lähküdseq maaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Lisas senitsele võro keele tunnilõ nakkas näil sügüsest pääle ka umakeeline perimüskultuurioppus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Lisast viil lavalinõ šarm,aigupite paranõv pillimängmisoskus ja nutika’ ni vägevä’rahvalauludõ- pillilugudõ traadidsõ’ sääde’, mis tekitava’ ka’perimüsmuusika võõrah kullõjah põnõvust ni är’tundmist. http://www.zetod.ee/set/zetod
Lisas um keväjä (apr-mai) märgit edesi pitäq võro keele järgkursust Võromaal Tsiistrih. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Lissabonist tuudi Coimbrahe kogo ülikuul - nii oppõjouq ku raamadukogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Lissabon ( portugali keelen Lisboa [loeq: lisˈboa]) om Portugali pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lissabon
Lissei kään’d’ nyna mõtsa poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lissei läts Iljägaq üteh arq jaq jät’t hobõsõ nurmõ pääle jaq naase latsõgaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lissei näk’k, juus’k’ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
List om Tarto Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskusõ uma ja mõtõld üliopilaisilõ, keeletiidläisile, lõunaeesti kiili edendäjile, uurjilõ, lõunaeesti keelin vai naidõ kiili kotsilõ kirotajilõ ja kõigilõ lõunaeesti kiili huviliisilõ. http://lists.ut.ee/wws/info/louna-eesti_keskus
Lisäs ettevõtõtõ juhtmisõlõ ja volikogo esimehe ametilõ olõtõ ti mudo ka avalikuseh tegev, kas hindä jaost ka üldse aigu jääs? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Lisäs taalõ es miildü tälle seto sõjaväe paraad. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Lita pojalõ pan'd' nimes Ivan Hatapoig, tarõtütrigu pojalõ Timofei jaq umalõ pojalõ Timofei Herräpoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Litereerinud Hella Keem (1985) ja Jüri Viikberg (2010). http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Lits kõ lähembahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Liugupääväs um linaq kedrat, rõivaq valmis tett, nii et mäe pääle mindäs helleh ni viil parõmp ku linatsõh rõivah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Liuhkakirän artiklidõ päälkiräq ommaq viil ümbre pandmada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Livvaga vai kroosiga vesi aknõ pääle panda ja tiraniku ots läbi paja vällä, tälle hennäst mõskõ ja pühki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Livvakkõnõ pandas meil ka viiga paja pääle, ku kuulma nakkas, vai tsäikruusikõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Livvakõnõ mõstas arq niq jalq pruugitas edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Livvõldi riiga ja poisiq aiq kiilat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ljubljana om Sloveeniä pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ljubljana
Lk. 108 loemiq: http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Lobahutvaq õks siivogaq ja sirotasõq jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lobatševski Nikolai (Nikolai Ivanovitš Lobatševski, 1792-1856) oll' vinne matõmaatik, Lobatševski geomeetriä luuja, haridus- ja rahvavalgustustegeläne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lobat%C5%A1evski_Nikolai
Lobotkahe kaiaq viidiq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/35.html
Lochesi lossi (alostõdi Charles VII aigu 1422. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Lodi olõs piaaigu Võõpso vangi jäänü Vallavanõmb hingäs kerembält: lodi mahus Võõpso silla alt läbi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Lodi tuu ja lodi vii (A.Ilves) 11. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Lodi tuu ja lodi vii : miihikuur / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Lodi (vai lod'akala vai imändäkala ) om kala, kiä eläs makõ vii sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lodi_(kala)
Loe' Setomaa kotsilõ lähkombalt www.setoturism.ee , www.setomaa.ee ja et.wikipedia.org/wiki/Setomaa . http://www.zetod.ee/set/126
Loe edesi: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Loe huviga ti lehte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kira.htm
Loe ligembält . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
"Loe, loe kõvõmbahe!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Loengidõ, kirjäpandmisõ jm kotsilõ kaeq täpsämbähe kavast. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Loengit avit sisse juhata Ilvesse Aapo tulõvadsõlõ Umalõ Pidolõ pühendedü lauluga “Puu kasussõ korgõs”. http://blogs.station.ee/channel/24768
Loengit peedäs Harglõ kihlkunna vanõmbast ja vahtsõmbast aost (rahvaluulõ- ja perimüs, kiil, kotussõnime, rahvarõiva, kooli ja mõtsavelli aolugu), niisamatõ vannu maiu praavitamisõst, võru kirändüsest ku võru as´ast ja liikmisest. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
11.00 – 12.00 Loengu koolimajan: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
14.30 – 18.00 Loengu kultuurimajan: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Loengupäiv om massulda. http://blogs.station.ee/channel/24768
Loeq edesi... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Loetas, et tuu liikminõ naas' pääle 1815 Viini Kongressi ja Napoleoni valitsusao lõpoga nink jousõ suurõst luust lõpolõ 1871 paiku Prantsusõ-Preisi sõaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_Itaalia_luumin%C3%B5
Loetas ja laulõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Loetas pominanjat jaq süvväs kiislat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Loetas viil pääle: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Loeti lehmäq arq, et pallo terve külä pääle oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Loeti raamatist kol kõrda, jummal käeh ja käüti niimoodo ümbre küündle, mis tuulaiga* panti palama. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Loetu om säänest tenno: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Loet vai kullõld teksti ümbre kõnõlõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Loe väikut valikut vanast peet sannakombist , midä om kirja pant vana Võromaa kihlkundõst Eesti Kirändüsmuusõumi kogoden. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Logosavitsah ol’l õkva nii, et ku rahvas lätt, sõss katõl puul tiid kutsvaq, et tulõq mu poolõ ja tulõq mu poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Logosavitsah ol’ti kat’s üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Logosavitsah ol’ti üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Logosavitsah om ris’ti ker’k, Petseri mastõra ker’k, sääl muido pallust ei olõq, ku Pet’sere ris’te aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Logosavitsa kerik om Petseri mastõra jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Logosavitsa sai üüsess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lohkõ pääl sais’ jaanipääväni lumi siseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Loi Postimehest, et Kurõssaarõ-Tarto bussin mobiiltelefonist ilma jäänü tudõnginäio kirot’ Tarto politseilõ luulõvormin avaldusõ: http://www.purilend.ee/node/3125
Loi koskilt, et karbil om 300 kõrda parõmb nõna ku inemisel. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Loi lehest, et Fidel Castrol ollõv Parkinsoni tõbi ja tervüs tõtõst sitt. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Loi teksti inne ja peräst säänest «eestindämist». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Lokk'usõ alaq kobistõdiq vikadiq varr'u jaq rihaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Lokku lüüdi kõost vai tammõst vasaraga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/inne.htm
“Lonksu, mitte longsu,” pahand` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Looda, et 2014. aastast iks asi muutus. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Looda, et seo mõtõ iks kunagi täüde lätt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Looda, et turg lätt iks käümä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Loodami, et ka Rahvusringhääling nakkas jõudma seo kirivüse edesiandmisõni nii telen ku raadion, projektõviisi alostus om jo ammu tettü ja seo näütäs, et om nii sissu ku huvvi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Loodami, et näid ei karistõdaq koolin ummamuudu olõmise iist niguq parhillatsid keskiälidsi umal aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Loodami, et saami viil robotiid mano,» ütel’ Triinu. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
"Loodami, et vahtsõq liiniq nakasõ hinnäst ärq tasuma, latsõq saavaq trenni ja maainemiseq lehmänüsmise aos kodo," arvas` Kikkase Jüri vahtsõq bussiliiniq küländ hääq ollõv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Looda, õt sjood hal'ast orassõpõldu (keelepõldu) õi võtaq liigvesi õgaq talvõkülm arq ja ka "suur-eesti" kitsõq ei süüq timmä paljast! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Loodsiguq ommaq laivost vähämbäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laiv
Loodsikida luhha pitte; 6. ja 7. v.: sai iks ma üllä käünüle, aie eks juttu ajastaga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/1.html
Loodusõ poolõ päält või üldäq, et ku ütsäkümnõnditõ algusõh jäiq inäbüis põldõ sööti ja mõts nakas pääle kasuma, sis parhillaq om nätäq, et maltsah ja söödih põldõ nakatas ülest harimaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Looga kõrtsi kotsil na Tii pääl tüllü püürsivä. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Loogiga om tiidüs mõtlõmisõ säädüisist, struktuurõst ja moodõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loogiga
Loogiga vastandus absurdilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loogiga
Loogilinõ mõtõq om absurdivaba. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loogiga
Loogusõ (kaelkoogud) omma parhillake viil kloostreh, minka vägimiis müürü mano vett kan'd. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Loogusõ, vett kannõtas Se 1929 (I. Sonts) 4Se - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Loogusõ, vett kannõtas - 0+2+15+0 = 17 (21) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
"Looja ees", Ilmamaa, Tarto, 2005, kokko säädnü Runneli Hando. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Loomad kõnelevad Kambja LÄTSI MA LAUTA LAMMAST TAPMA, leela, leela, leela-mus leela’a, lammas mul keelile kõneli, leela, leela, leela-mus leela’a: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Loomad tööl Kambja x LÄTSI MINA, LÄTSI MINA SIIDILE, Siidil olli kurja peni, karksi saani veere pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Loomad tööl Otepää x MINA LÄÄ SIIDILÕ, Siidilõ, Siidilõ, kai, mis Siidil tetti, tetti, tetti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Loomaq pakku ja kyik Jumala lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Looming , 1978 , nr. 4 (katõpääle Runneli Handoga , var'onimi Jaanus Andreus Nooremb). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Loomingulinõ piät olõma. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Loomuligu kõnnõ all mõistõtas säänest juttu, miä om kiräkeele formaalloogilidsõst mõotusõst võimaligult prii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Loonasüüjäq võivaq süvväq tõisi loonasüüjit vai sõs orgaanigaluujit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loonas%C3%BC%C3%BCj%C3%A4
Loonasüüjä vai heterotruuf om elolinõ , kiä saa hindä elonpüsümises tarvilidsõ hüdsäsnigu söögi seen olõvist orgaanilidsist ollussist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Loonas%C3%BC%C3%BCj%C3%A4
(Loorberipulvrid sisse võtta). http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Loore ütel’, et nii seo piätki käümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Looska jõi kõvva vett, niq pitsähüt’ kolmanda pää ka arq, niq oll valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Looska ku üte voori käega keerahut’, oll verst maad puhas plats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Looska nigu võtt tukast kinni, tõmmas’ vällä jõki alt, ni oll minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Looska võt’t kõva vee tõrdu, pand kõhna asõmõlõ ja kõhna kõva asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lord Clive'i ja Mir Jafar kokkosaaminõ pääle Palaši tapõlust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_vabahusliikmin%C3%B5
Lordi om Soomõ rokkansambli , miä tull' kokko 1992. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lordi
Lossi 3, Tarto, tarõ 328. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Lossimäki niguq ilmsi silmi iin. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Lossist tulli umblejapreili 31 vällä ja läits suure rutuga puuti, kos ta mitmesugust rõivast ost. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Lotu-Leenu ütles: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Louis XIV (1638–1715), tunnõt ka ku Pääväkuning (prantsusõ keelen le Roi Soleil ), oll' Prantsusmaa ja Navarra kuning. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Louis_XIV
Lu Xun om kiränigunimi, timä peris nimi oll' Zhou Shuren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lu_Xun
Lu Xun (鲁迅; 1881-1936) oll' üts suurõmbit hiina 20. aastagasaa kiränikke ja hiina vahtsõaolidsõ kirändüse luujit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lu_Xun
Lua sai Pärnät 1970. aastal päält pikkä taplõmist tohtridõga: miis oll’ sõa aigu ütest silmäst ilma jäänü. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
- "Lubakõq mullõ priirõivaq, maq lää uhkõmbahe viil ku tiq, maq lää herräh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubas hädäga siulõ ar minnä, ja tuu vingõrd rõivastõ päält uustõ 19 ar. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Lubasi ar Pühä-Maar’a jumalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubasi, et avaldamiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Lubasi hindäle, et võtt hinnäst kätte. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Lubasi ma viieküm’ne kop’kalidse kün’dle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubasi üts tulla arq ka tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubas’ miis jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Luba temäle minnä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Lubati poisilõ naases arq tuu tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubati syss tälle jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubat ol'l nii, tagasi inämb es saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubat om siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lubat tälle midägi tetä, sis lääp ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Lubatõttu oodõtas, ähvärdettö pelätäs. http://www.setomaa.ee/
Lubjakivi kaibmisõ vasta om esiki RMK (kaivanduisi ala om prõlla riigimõtsamaa). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ludvi plesspääd ummi pehmide mokkõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Lue Sommeri-poisi Masingu-luku ja mõtle, et peräkõrd om aig nii kavveh, et Masingule tule uma Paulus nigu Jeesusele tulli. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Lugi jalq, et nii, nii om iih lännüq jaq niipal’lo tuhandit päid purust pesnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lugi joq majju: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lugi jumala värsi ar'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lugi katsümmend säidse pääd vällä, näüdäs', pand syss jalq tagasi jaq ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lugi kirjä, niq kargas temä jalq kirstust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lugi kõrra aigu kirjä, niq tul’l välla kirstust nigu mürähti ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Lugi, lugi ja es saa midägi arvo,» seletäs Uuk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Lugu esi oll' sääne: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
Lugu, millest siin om jutustõdu, sündü küll Vinnemaal. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Lugu, miä om olnu kas nal’alinõ, oppusõga, saatuslik vai muido ummamuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Lugu olli sedäsi. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Lugu piäsi olõma juhtunu kas kirotaja hindä vai mõnõ timäle tutva inemisega vai olõma päält kuultu-nättü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Lugu sõprusest, perräjõudmisest ja perräjõudmisest sisemisen mõttõn. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Lugõja' kai' lehe' üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Lugõja kai lehe üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Lugõjaq kaiq leheq üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Lugõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lugõmine ja arotus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Lugõmisõ pikkus ei või olla üle viie minodi. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Lugõ tuu mõtõ, miä noorõl inemisel pää seen ja paprõ pääl om. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
19.00 Luhamaa Külaseltsih Seto filmiõtak. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Luhamaad mi unõhtõlõ-õi. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Luhamaa reinlender 4. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Luhamõtsa oll’ ka vanastõ suur külä, a om õks pall’o vähämbäs jäänü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Luhanskin eläs umbõs 470 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Luhansk om tähtsä massinaehitüse keskus, kon om pall'o vabrikit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Luhansk ( ukraina keelen Луганськ , vinne keelen Луганск ) om tüüstüsliin Hummogu- Ukrainan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Luhasuu Rõugõ vallan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(lik%C3%B5_kotus)
Lui Sirbist president Ilvese kõnet vahtside sõnnu tegemise võistluse kotsile. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Luiga ettevõttidõ juht’misõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Luigaq lindasõq üle moro, siivoq tsilgusõq verd? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
9.00 – Luisu Ahto. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Luisu Ahto ja Luisu Anneli : suusaq, piibuq, vilt'mine, lastõ pääle joonistaminõ, niidsest kudaminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Luisu Ahto: olõmi eski haanimehe piipu meisterdänü Luisu Ahto ütehn latsiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Luisu Anneli: http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Luisu Anneli kõnõlõs, et täl om üts hüä tutva, kiä näid kuda, a kudaja nimme külh ei saa vällä üldä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Luisu Anneli seletäs, kost tull’ mõtõ sändsit lustlikkõ püksikõisi kudama naada: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Luiõ arv om 207. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Luiõ muud om mitmõsugunõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Luja om kaq kar’a üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Luja puuslilgiq ommaq sarvõq pääh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lujapäiv om pääle jaanipäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lujapäiv om pääle suvisõpühi tõõsõ nädäli seeh, nel’äpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lukka-Jegikjani Ene mõtõh kutsu’ kokko seto tsurri pillipark löüd Verska Kultuurikeskusõ juhatajalt hüvvä tugõmist. http://www.zetod.ee/set/zetod
Lukmõ poolõ pan’d’ räti sisse, tõõsõ poolõ visas’ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Luksõmburk om Õuruupa riik, mink pääliin om Luxembourg . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luks%C3%B5mburk
Lulu oll´ väikukõnõ ja miiq tükemi tälle yks ülekohot tegemä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
“Lulu, tulõq tarrõ!” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Lulu võtt´ uma nuia ja läts´ ärq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Lumbi sisse hüppelavva ala tekk’ sügüse käügi, vidäsi sinnä hindäle ossa valmis. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Lumi Piitre, Kaisi Arne ja Määri Meelis omma kah meid avitanu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Lumi hoit tii pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/uudis.htm
Lumi, niipallo ku tedä timahava oll, om sulanu ja esiki ku tä viil kõrd maaha piäs sadama, om pelädä, et sulas jäl kipeste är. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Lumi piässi piaaigu äq sulama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
Lumi sais kuun väikeisist iäkrõstaliist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Lumi vaot’ kupli päält purus nigu munakoorõ, sama saatus oll’ timahava talvõl pall’odõlt suuril huunil, a inämbüst esiki ei plaanita kõrda tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Lummõ satas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Lumõmeheq ommaq piä puul`tõiskümme inemise pikkust pikäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Lumõ pääl saa suusõ ja kelguga sõita. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
«Lumõ püsümäjäämist om luuta detsembri keskpaigas,» ütel’ Räpinä luudusõmiis Lepiski Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lumõsado. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Lumõtükükeseq, miä pilvist maa pääle satasõq ommaq lumõhebemeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
“Lupa joq, mis sa tahat ynnõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lupa meil maja tetä õgal ütel.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lupa mul kukrust kundsõni kats rihma maaha võtta, syss ma anna jäneseq sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lupa no õks, kulla mehekene, minno ka ütskõrd kodo kostõlõ, jo ütesä 46 aastaka aigu 47 , ku ma kotost ar tuudi; mul om ka jo väega ikäv, et vanõmbit inäp 48 pallo aigu nätäki olõ-i saanu!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
- “Lupaq tuu, miä sul kotoh om ilma hin’ge tiid´mäldäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Luteri kerigul om katus pääl ja saina' saisva' sis kimmähe viil. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Lutsi ( Ludza ) om kõgõ vanõmb Latgale kotus, midä om nimmat kirän (1177. a.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Lutsu Oskari perräi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Lutsuoja Ma olõ juuda ärä nännü'. http://www.kalapeedia.ee/parimus-lutsuoja.html
Lutõriuso teoloogilinõ seminär, miä luudi 1862 ja miä Uppsalan om aastagast 1970. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Lutõrna' - sääme kapstajuur lätt jämmest ja sääl vagõl juurõ all. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Lutõrnet niidä", sis kaosõ' lutõrna' ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Luu-Ivvan (ehk Jaan) Üts herr oll võtnu hindäle sulasõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan heidäs [heitis] rehe ala põrmandu pääle ja üts miis lei tälle piigiga sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan heräsi üles ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan läts karo jahi pääle, tapsõ suurõ unigu karrõ [karusid] ja tull kodo tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan läts tõistõ mõisahõ [teise mõisasse] ja tõi säält kolmkümmend härgä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu Ivvan ollu herrä man nii pallö aigu, et kõik herrä lehmä är söönü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan pahasi är ja karas söögi lavva mant üles. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan pahasi är ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan pahasi är [sai pahaseks] ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu Ivvan tegi kats nädälit kaplo [köisi] ja läts mõtsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
[Luu-Ivvan] võtt herra kinni ja pand kullaaita. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan võtt keisri üte käe otsa ja keisri poja tõõsõ käe otsa, lei kokko nigu nahkkindit ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luu-Ivvan võtt kotti sälgä ja läts kuninga liina kulla perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Luua kespaika panti iki pikempe vitsa, äärte pääle lühempe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Luuda minek. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/11.html
Luuda pidi tetä mõistme, mõni teeb ku varese pesä, üits aru siin, tõine sääl, - luud piab ilus üteline oleme. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Luudi mitmit vahtsit administratiivsüstemi instituts'uunõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Luudi vahtsõq matõmaatiga alossõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Luudi ülikooli kolledžiq, tetti ümbre oppõkava ja võeti tüüle vahtsit oppõjoudõ nii Portugalist ku välämaalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Luud nakas sis tõsel jalguvahel hõõrma ja tuu püüdse ort kõvva kinni hoita, et edimäne ei saas ort liigutada. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Luud olõ-i lukk! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Luud tett'e vanost sannavihost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Luudus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Luudus� Omnibussiga . http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
== Luudus ja ilm == S'aksamaal om paras ilm lämmä suvõ ja külmä talvõga, a pikembit külmi ja lumitsit aigõ om harva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Luudus- ja täppistiidüseq ( füüsiga , matõmaatiga , keemiä , elotiidüs , maatiidüs jne.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Luuduskaitsja võitlõsõ suuri lubjakivikaivanduisi vasta Luuduskaitsja Tulviste Hele ja Silla Silver Piitre jõõ hoiuala piiri pääl: sälä taadõ tulõsi kivimurd. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Luuduskalendri kuts inemiisi kimalaisi otsma Kas lövväti Võromaalt viil mõnõ Bombus confususe? http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Luuduskalendri kuts inemiisi kimalaisi otsma ja määrämä, et näide elokotussit teedä saia. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Luudus kuts nigu inemist timä egäpäävätöie mant kõrras perrä mõtlõma, kost tulõmi ja kohepoolõ pääväst päivä läämi… http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Luuduslidsõlt jääs Haanimaa Haani korgõmaa ja tuu kaitsja Haani luuduspargi keskjakko, Eesti kõgõ korgõmpi ja mägitsempi maiõ pääle. http://www.haanimaa.ee/
Luudusmaja pernaane Ly Laanemets ütel, et inimese saave selle raa ja kivi pääld vaimujõudu ja abi tõbede vasta. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Luudusväärtüisi uma nime saava silte pääle Seo kivi Vahtsõliina kihlkunnan saa ka sildi pääle õigõ nime Lagjakivi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Luudusõ ja maaelo ilo käü muidoki esihindäst taa kõgõ mano. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Luudusõ- ja talomiis Pulga Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Luudusõ- ja talomiis Pulga Jaan kutsõ ilmakaemisõ jutu pääle kaema, miä sünnüs timä elämise takan lumbin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Luudusõ- ja talomiis Pulga Jaan soovitas põllumiihil vilä kipõlt är võtta Uman Lehen kõnõldas ilmajuttu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Luudusõn tüküs asi olõma nii, et maaha võetut pühhäpuud, tühäs kaivõtut pühhä mäke, kuiunut lätet vai lahutut pühhäkivvi inämb niisama vai «piaaigu niisama» tagasi panda ei saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Luudusõ poolõst ilosambaq ja tähtsämbäq kotusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Luudusõst saa kõkkõ, a sis piät mõtlõma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Luud ülikuul oll' edimäne Portugalin ja üts edimäidsi Ibeeriä puulsaarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Luuja_ks no märgo luuminõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Luukereq hõl’loq ja tüütiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Luu kirotaja ütel’, et pandsõ hindä elost peri hirmsa juhtumisõ kirja tuuperäst, et ka tõsõ saasi teedä, ku napp om mõnikõrd eloga päsemine. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Luulajasaami keelel om uma kiräkiil, midä kirotõdas ladina kirän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luulajasaami_kiil
Luulajasaami kiil om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ saami kiil põh'asaami keele perän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luulajasaami_kiil
Luulajasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 2000 inemise ümbre Norran ja Roodsin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luulajasaami_kiil
Luule jutt «Kõva leil» (5p). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Luulõ lugõmisõ võistlusõ kõrraldiva Võro Instituut ja MTÜ Sänna Mõisakeskus kuuhtüün MTÜga Sänna Kultuurimõis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Luu lõpun om viil kats moraali kah: üts ütles, et om tähtsä, et sa olõs ettevõtja ja löüdlik, a tõõnõ ülendäs rõividõ , vällänägemise ja nuurusõ tähtsüst kuningatütre süäme võitmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Luulõq om väega tähtsä osa pärsiä kultuurist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Luulõraamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Luulõ struktuur - ku tedä kõva helüga loetas - om seotu lugõmise esivärki rütmiga. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Luulõtaja om kiränik , kiä kirotas luulõt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luul%C3%B5taja
Luulõtama nakas` K. Ahven jo koolipoisina. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Luulõtama nakas´ Oldekop vast sysaramehe J. Ph. von Rothi palvõl, oll´ jo Roth asutanuq Kan´epihe poissõkooli ja täl oll´ vaija ilmaliku koorilaulu jaoss synnu. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Luulõt om tarvitõt pall'odõn klassikaliidsin pärsiä kirätöien, nii kirändüsen, tiidüsen ku metafüüsikan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Luulõt, proosat, artikleid, arvustusi vms avaldanu: http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Luulõtuisi aastist 1991-2014“, Vahtsõ-Horma talu, 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Luulõtuisi, juttõ, arvustuisi jms avaldanuq aolehin Töörahva Elu, Võrumaa Teataja, Koit, Viruskundra, Uma Leht, Sirp, Postimees, Eesti Päevaleht, aokirjun Vikerkaar, Tuli & Savu, Täheke, Teater. http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Luulõtuisi om avaldõdu Võro-Seto tähtraamatin. http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Luulõtuisi omma kirotanu timahavadsõ Adamsoni murdõluulõpreemiä võitja Säinasti Ene, Merca, Contra ja Ilvesse Aapo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Luulõtuisi valik . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Luulõtuisi võiva tulla lugõma aoluulidsõ Võromaa koolilatsõ, a ka latsiaia- ja kodolatsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Luulõtus “Puu palas” ütles: http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Luulõtus või olla hummogudsõst bussisõidust, ilosast päävänõsõngust vai hoobis määndsestki pääväkohatsõst as’ast, mink kotsilõ lehest loe. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Luulõtusõq, lühkuq jutuq, katõkõnnõq, lühkuq näütemänguq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Luulõvõistlus latsilõ ja nuurilõ Luulõhuvilidsõ latsõ ja noorõ võiva joba naada märkmä tuu pääle, midä lukõ kirämehe Adsoni Arturi nimelidsel luulõvõistlusõl Sännä mõisan 28. mahlakuu pääväl (28.04.2011). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Luumi tsinkas muni viiga', et Jummal anna tervist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Luuq ommaq osast kõvastõ kokko kasunu, osast krõmps- ehk kõrrõluuga tõnõ tõsõga ühendet, nii et näid õnnõgi veidüq liigutadaq ehk painutadaq või. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Luuvärk om luie kogo, miä and iholõ kujo ja kindmüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luuv%C3%A4rk
Luuvärk om mitmõmoodoliidsist luist kokko pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Luxembourg om Luksõmburgi pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luxembourg
Lvivin oll' Šoti kohvik, kon 1930.-ndil ja 1940.-ndide alostusõn saiq kokko Poola matõmaatiguq Lwowi Matõmaatigakoolist ja istiq sääl pääle lõunaht matõmaatiliidsi probleeme arotadõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Lvivin om pall'o tüüstüsettevõttit ja korgõmpi kuulõ, noidõ hulgan Lvivi Ülikuul ja Lvivi Polüteknikum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Lvivi vanaliin om UNESCO maailmaperändi nimekirän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Lviv kuulu Poola ala 1349-1569, Poola-Leedu riigi ala 1569-1772, Austria ala 1772-1918 ja Tõõsõ Poola Vabariigi ala 1918-1939. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Lviv om liin Õdagu- Ukrainan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Lytinahki omma sääntse kotusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
LÄKI SIISTA SEDA TEEDA (San) x x x __P ü h a_p u t k__ 1. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
LÄTSI KARJA SAADEMAIE (San) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
LÄTSI KARJA SAATEMAIE (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
LÄTSI KODO KITTEEN 15. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
LÄTSI KODO KITTEEN (San) 14. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
LÄTSI MA LAUTA LAMMAST TAPMA (Kam) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI MERI MA MINEMÄ (San) (lõpp-) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
LÄTSI MINA LAO PÄÄLE (San) (V_) 6. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI MINA, LÄTSI MINA SIIDILE (Kam) (V-) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI MINA MÕTSA KÕNDIMAIE (Kam) (V-) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI MÕTSA KÕNDIMAIE (San) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
LÄTSI MÕTSA MIE MARJALE (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
LÄTSI MÕTSA OMMIKULTA (Puh) (V-) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI MÕTSA ‘OMMUKULTA (San) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSIN MINA MÕTSA HOMMIGULT (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÄTSI ORGU OMATSILE (San) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
LÄTT LUMPI, LOBAHA-AI, LÄTT MÕTSA, KÕSAHA-AI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
LÕlam,pxlõs_Jumal jūso: http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66805/Livli_2_1935.pdf?sequence=1
LÕÕRI, LÕÕRI, LÕOKENE (Rõn) 6. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÕÕRI, LÕÕRI, LÕOKENE (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
LÜHKO UHJA', KAVVÕ KÜNNÜSE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Läbi Gibraltari väinä putus tä kokko Atlandi suurõmerega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaih%C3%B5meri
Läbi Võromaa : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
“Läbi aknõ vällä hiideti.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi hädä pässi arq käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi jalgo, lämmi vatsk. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Läbikäümine Middendorffiga tull' Jakobilõ kasus viil tuugipoolõst, et kuulsa luudustiidläne tutvust' tälle nii teoreetilist ku praktilist luudusõ tundmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Läbikäümine luudusõga: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Läbikäümise ja kõnnõtarvitusõ parandamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
2) Läbikäümis- ja arõnguperine kaeminõ: http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Läbikäümist kuulõga om iks hulga. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Läbi lae varsavaras? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
Läbi lae varsu varastõdas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
Läbi liina lätt Talliin - Rapla - Viljandi / Pärno tsihin raudtii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
Läbi matusõ ol'l minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbiniste ütesugucõ keräpinna seeh agaq määnestki külgetõmbmise väke tundaq ei olõq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Läbi novembrikuu om Tartoh olnu Tarto sõpruslinnu` rahvusküüke päävä`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Läbi nõna käü viil ka hõngutõmbaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%B5na
Läbi oja argõnu, läbi silla sirgõnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi paja kai, es ütle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi proovit tuud asja viil ei olõ, selle et kiäki olõ-i ka avaldust tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Läbi puu om purgõnuq ja läbi silla syrgõnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi rehealodsõ ol’l sanna minek’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi sarvnaha, silmäterä ja linsi lääväq valgusõ joonõq silmä ja sünnütäseq võrknaha pääl pildikeisi ehk kujokõisi noist as'ost, miä kaemiq, ja miiq ütlemiq sõs, et miiq näemiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Läbisegi hõigutuist vastussist tull’ vällä, et Võromaal eläse õks inemise ja kassi ja pini ja lamba ja kitsõ, a säändsest elänigust nigu võrokõnõ es tiiä latsõ midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Läbi tahr-aia näkkü, ku Aristova vindläse tei tuld nigu kirgeli ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läbi tulliq kolmõ mõtsa: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/20.html
Läbi vaova suo heidime mõnikõrd ka silmi taade poole, - ja näime et suur hainaruga vielgi meid takah tandsutas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Lägdõmäg. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
Lähembält saa võistlusõ kotsilõ küssü’ 782 8753, 525 3215 (Kaile Kabun). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Lähembät tiidüst saa: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Lähembät tiidüst saa Võro Instituudist telehvoni pääl 078 21 960. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Lähemäitsi kutsuti kaq koolõtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lähemäitsi omatsit kutsuti ka ristjätsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lähemäne võtt jahu kõõ tuhaga ja läts ärr kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lähemäne võõras om armap kui kavvõlinõ uma. http://www.setomaa.ee/
Lähemätseq loeki-is temmä suurõst as’ast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lähemätseq sääl kyik ütliq, et saq saat noq vahtiq. timä tii-is näile hellü es vallu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lähkon olõvan Sándori paleen ommaq Ungari presidendi tüüruumiq ja residents. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Lähkü-Hummogumaa ala käüväq Türgü , Egüptüs , Araabia puulsaar , Iraan ni maaq, miä jääseq näide vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4hk%C3%BC-Hummogumaa
Lähkü-Hummogumaa mustlaisi muusiga om sarnanõ noidõ riike muusikalõ, koh nääq eläseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Lähkü-Hummogumaa om piirkund, kohe jääs Aasia õdagujago ja Afriga põh'ahummogunukk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4hk%C3%BC-Hummogumaa
Lähkül omma väiku Kiiviti järv, suur pääkraav ja uja. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Lähkümb teedüs plakatilt . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Lähkümb teedüs: www.vorufolkloor.ee. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Lähkümbäq sugukeeleq ommaq madura ja malai kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Lähäbmat sugulust tõisi indoõuruupa keelerühmiga olõ-õi lövvet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania_kiil
Lähämb teedüs: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Lähä päle, lähä pale, lähä päle ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Lähäs küllä… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Läiki mi kohegi mujalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läitski peigmees sisse ja pruut löönu kolm korda jala kondsaga ja enamb välla es saa, tuu peigmees. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
"Läke', läke', kulla kodu poolõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Läke esi ka appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läke me kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läke mi põldu põimõma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/5.html
"Läke tõõsõ elotusõ pääle [teise majapidamisse] kah, siäl um tarõ lämmämb." http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
“Läki kostma mu kodo.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läki, ma vii su üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läki me kaq syss pulmõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läki mi syss, kulla mehekene, ku tä kut’s’.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läki no, istu mullõ sälgä ja läki, vast mi saa tuu hobõsõ ka ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läki no, istu mullõ sälgä ja läki, vast mi saa tuu hobõsõ ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läki no minemä kodo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läkiq jalq, ma näütä sullõ as’akõisi mõtsah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq kaema! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq, küsügeq arq naq kivikeseq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq minemä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läkiq miq poolõ karja, meil kar’ust vaija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkiq noq laulatama!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läkiq noq, mul veleq tõmbasõq meid vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq rikkide mõisnikkõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkiq siiäq puhkama!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq sinnäq, sääl suur, rikas talo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkiq, suigahtagõq ts'uut'!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkiq tarrõ tegemä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läkiq tassa talolõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/21.html
Läkiq võiki salitsõma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Läkiq, võtkõq miq kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkiq õks, olõi midägi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läki ruttu siist, läki ruttu müüdä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läki õks me kaq sinnä kaema!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läki üteh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läki üteh!”, Looska kut’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läkke pakku!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läk’iq müürü taadõ, naakõ pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läl-läl-läl-läl,” niq arqki kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lämmidüs vei temperatuur om füüsigalinõ suurus , miä näütäs, ku lämmi vai külm määnegi kihä (nt. inemise iho) vai ollus (nt. järve vesi ) om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mmid%C3%BCs
Lämmind harakilõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kira.htm
Lämmind lauta nä taha-i joht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Lämmi sann oll' kõgõ parõmb ja varisamb paik, koh tuud toimõndust tetä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lämmi söök, tarõ lämmi, a kedägi koh olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lämmi süük’ om iks parõmb ku soe süük’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Lämmi, taa prohvuss, tükis ärq üles lae alaq, sõs maal um külm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Lämmi tälle ümbretsyyri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lämmi vesi tulõ sinnäq maa sisest lättist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Lämmi vesi tuudi inne sanna tulõkit pangõga tarõ mant. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Lämmä aoga pandas liiva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1242 - Lämmäjärve pääl Mehikuurma lähkedseh peeti maaha Iälahing . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._mahlakuu_p%C3%A4iv
Lämmält sai lõmmust pall'o parõmbahe pirdõ kisku. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lämmäoppus vai termodünaamiga om füüsigaharo , miä uur lämmüst ku energiä ülekandmisõ vormi nink tuu köüdüssit tüü ja siseenergiäga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%A4oppus
Lämmäverelidsüs vai homöotermia om eläjide ( tsirkõ ja suurõmba jao imetäjide ) võimõq hoita uma iho inämbvähämb ütelämmi sõltumada tuust, ku lämmi om keskkund ( õhk vai vesi ) iho ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%A4verelids%C3%BCs
Lämmüs om füüsikan ( lämmäoppusõn ) ütelt kihält vai kihhi süstemilt tõõsõlõ siseenergiä ülekandmisõ mikroskoopilinõ moodus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%BCs
Lännu' karja manu ja söönu' lambit. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lännu' mitmed aastad müüdä ja tuu ollu' juba kaupmiis liinan. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lännu edesi Ulila suusse vällä Tartumaale. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Lännu kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lännu ku kõlin auku sisse sii vaim. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Lännu külast ratast otsma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lännu sis - no karul suure küüne, mõni kolm tolli - lännu puu taha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Lännu sis ära kodu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Lännu sõs õige kotost tu suuro meelehääga är kõnma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Lännuva' Karilaste jee viirde hainaküüni varju. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lännuva mõtsa, kadunu ärä, maja tühi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Lännü' sinna kaupluste. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lännü imä syss kerkohe ja naanu väega palvust pidämä, syss oll saanu lats kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lännü kuniga maja mano ja pallelnu tiindride käest ütte mõõtu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
[Lännü] kuninga teendri perrä, toonu vahtsõ rõiva sälgä panda ja nakanu tütärt meelütämä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lännü, lännü, kuuldnu ku kikka kirgva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lännü, lännü, nii kaua ku saanu ütte liina. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lännüq hobõsõ mano, naanuq väegaq ikma, et surma tulõ mul minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lännüq sys mõtsavahil hing vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Lännü sis puulbäõdaku Villakulõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste4.htm
Lännü sõs rõõvastega perremehe mano, avitanu vana hilbu maaha kisku ja pannu kuniga rõiva sälgä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Lännü tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lännü tundja mano, tuu käest nõõvo küsümä, kuis ja kost ma saa õigõ ilosat naist võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lännü *3 vanamiis müüdä ja teretänü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Lännü vele poolõ tuld küsümä, a või-i minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lännüvä sõs kuniga mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Lännüvä tõõse Rebäsel takah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Lännü õks jal minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läpe-ei ma minnä, mul luidza loputa ja livva, ja tingu-täi tissi ja kootsliperä lõpõta." http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Läpees es’ min’nä kullõma, käs’k tuu sulasõ kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läpe-es niki kavva, ku hobõso saisma jäiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läpees rahha üleski võtta, juus’k väl’lä kaema, et kiä taa hiit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läpe-es timä umma otsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läpei maq kuigiq, mul leib kastaq, lats hoitaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läpähtü sinnäq arq, es jõvvaq neeldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lä•si sinnäs¦sis tuu ast ad iks roho¿, sis tuust sai a¥i. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Läsänaase poig istõ ruihtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig jõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig kai, et asi om halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig kuuld, väläh suur mürrin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig küsüs preili käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig lei kälüski põlviniq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig läts kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig ol’l sepp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig proovõ kergutäq vaatõ, es jõvvaq liigutagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig sängüst üles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig tahtsõ takah sisse sataq kinnivõtmise pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läsänaase poig ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät's Porkvahõ sõss sääl süüdi lounat. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Lät'si Poolakõistõ Semmene mano. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Lät's jal' minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lät's ka' sinnä iu viirde, laot' nõnaräti lak'ka 78 , pan'd ubina pääle, lahas ubina lahki 79 - sai väega illos mõisa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lät's kahruga' kodo minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lät's kosilanõ umma tiid. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lät's, lät's nikavva ku lät's, kaes 44 - pääväkene jo mari-madalakõsõh 45 , jo jumalõhe minekil 46 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lät's sis mõrsja kosilasõga' magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Läte om ümmärik, nink pia aigu ilma põhjada sükäv, koh mõnigi pika raud varbaga teda kumpmah om käünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Läteq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Läteq om kotus, kon põh'avesi maa sisest vällä tulõ, kas sõs maa pääle vai mõnõ viikogo põhja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4teq
Lätigaq käen olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Läti jalaväepolk ja 2. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Läti keele unõt tä küll elo lõpun suutumas är, a Riia ammõtikoolin opit vinne kiilt mõistsõ surmani. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Läti kiil (läti keelen latviešu valoda ) kuulus indoõuruupa kiilkunna balti rühmä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Läti kiil oll' algusõn õnnõ üte hummogubalti hõimo kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Läti kiräkiil arõsi vällä 19. aastagasaa tõõsõs poolõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Läti kultuuripiirkunnaq ja liinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Läti kõgõ suurõmb jõgi Daugava om Latgale ja Sēlija piiris, piiris Vidzeme (innembide Liivimaaga) ommaq olnuq Aiviekste ja Pedejä jõõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Lätilapilinõ om läbivillanõ vüü, midä om kantu nii Lõuna-Eestin ku Põh’a-Lätin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Lätimaal om jo vanast aost kõvva massinasporti tettü. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Lätin Kornetin oll’ nättü säitsmepäälist kah, a eks naa soe meil lätläisiga ütidse omma.» Sännän oll’ susi sügüse lambit murdnu ja ütel Viitinä mehel läts’ pini kaoma. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Läti tähistü põh'as om ladina tähistü, midä om tävvendet diakriitiliidsi märkega (makron pikki vabahelle tähüstämises - ā, ē, ī, ū, vanastõ ka ō; haak tähti š, č ja ž pääl ni sedii tähti ģ, ķ, ļ ja ņ, vanasti ka ŗ all pehmehüse tähüstämises). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Lätläisi om umbõs 18%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Lätläisi surnuaial om palljo ilosit sepä tettüisi raudriste, midä muial olõ-õi' nännü'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts' mihele Hurda Aadolõ, latsõq Joosep, Samuel, Max. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Läts' mihele Härmsi Mihklile, elli Otõmpääl , Salualal ja Päidlan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Läts Ala-Iva poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Il’kandra mõisast vällä, niq läts Pihkva taadõ suuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Ivan Kupets kaq pulmõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Ivvan Kalinovits ilma kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Jaak puhma kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Jaak tarõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Jumalaimä kojo ette, hiit põlvildõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Kriisa nuhtlõmine arq meelestki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Ol’gast müüdä, niq näüdäs’ kätt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Petserihe niq miis tul’l’ mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Valgõtsirguga jumalaga jätma ja väegä halõdahe ik’k, nii et es püsü jalgu pääl inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts Võro-Sännä poolõ sõit. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Läts aastak aigu möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aho pääle magama, päst jalaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aho taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aiast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aiglikku külä poolõ liikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aigsampa joq, puistas paklaq altrihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aita, kaes, mis soo koolja tege siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts aita, nigu esä opas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, aja mehe ka üles, et tulõ sina ka andma Jumalalõ tenno, et meil om no kykkõ süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts armastus üle jõu, a mano ei haaruq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ar nii vaguhusi, et kiäki hellü es tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq aho pääle magamagiq, et hommogult joq kasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq klaasi mäe ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq puuldõ uppa joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq sysarõ mant kyiki pinne ja kahrõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts arq tsagimõ alagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ar’ki jumalihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts asi külä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts edesi tõistõ paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts edesi veski poolõ, tuu kivimöldri poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts edimält küüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts elo igäväs väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esi kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esi kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esi ööse, tapp tuu kana arq mähke sooliguq ümbre hahe jalgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esägaq ilosahe kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esä kaema, ütte kuhja olõki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esä kotost arq, tul'l vanamiis tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts esä perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hainalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hainamaa pääle ja kuhja otsa heidäs’ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts halvatütär tuuma, soeq-kahruq läveniq virodiq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts halv kaq niitmä puraskigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts havva veere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts helü lak'k'a, et mis oll kyik nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts herr tuu voori arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hiidäs varo ala magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, hiidäs’ riitmorolõ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hobosõga tuuhu liina, koh kuningas oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hobõst rautama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hobõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hobõsõ mano, ja hopõn ütel tälle, et vot peremiis, et teile andas kyigilõ puhtaq nynaräti sannah suud pühki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hobõsõ mano rebäst vah't’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Läts hobõsõst möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hommogu kaema, ol'l kuiva pedäjä ossagaq hiidet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hommogu kütmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hommogult jalqkiq esiq umma aamatihe, varba pääle üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hommogu, nigu mõtsa minemä, a saistas’ värehti tulba taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hommogu tööhu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hopõn rammu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hummogu, “Kae preili, mul kyik iho silestet ar piitsaga.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hummogu väikese aoga vällä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts humogu tarõ mano, täl hüä miil: timä löüse [leidis] tütrigu ja see tütrik olli väega illos. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Läts huss arq külest, las'k' timä taari arq ja tõi tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hussigaq minemä mõrsja, lätsiq mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts härägaq kaq jalq, kooniq küsse üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hõigas üle ussõ, et tul kae, ma viska su latsõ ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts hüä meelega kodo, näüdäs’ imäle, et mullõ sai kullanõ karp, tiiäi mis siih seeh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi Mihala keriku mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi Mõõlo mõisehe. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/esakene-ennekene/
Lätsi aita tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Lätsi alla juumahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/31.html
Lätsi arq nurmõ pääle joq, niq teedalõ halgahtu meelde, et saa-as paaba suudki anda ja andist pallõlda, vaest mi ei saa inämb kunagi kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi edesi ja sys pruuvõ viil veidükese. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Lätsi edesi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi esi otsimaie. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/olli-ma-esa-koduna/
Lätsi, et ma' õi jää. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Lätsigiq joq kodo perrä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi hobõstõga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi hulgaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi jalq sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi jalq tammõ pite maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi jal sõitma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätsi ja naksi väegä süvvä tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi juudi kohtohe ja sis siäl timä nakas mängmä ja juudi naksi päid kokko pesmä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lätsi kaema: http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Lätsi kaklõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kerkohe katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodo ja naksi egaüts elämä oma naasega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodo, kae, Nos'solka laudah lyijah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodo papi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodo vele, sysart inämb olõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kodu nutaten. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Lätsi kohtu ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kolmadal pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kolmada päävä jahilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kolmat kõrd vahtma targaq pojaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kooni too kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kooni tooni 83 mõtsani, koh timä hobõsõ sei ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätsi kooni tooni mõtsani, koh timä hobõsõ sei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kooni tuu kuninga puulõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätsi-ks ao' antsakusta, saie säntse säädüse. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Lätsi_ks ma mõtsa käuma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/22.html
Lätsi_ks nääq katsi kasuma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Lätsi-ks, sis lätsi müüdä naistõ parki. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_17_laul.php
Lätsi-ks, sis lätsi müüdä poissa parki. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_17_laul.php
Lätsi kuninga aida ja sei sääl ubinit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kyik säält mastõrast tsuklõma jyy viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi kyik villaq langas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi küllä kükäkillä, Alta aia hargikilla; Naksi liikma tarõ poolõ, Illu liikma läve poolõ. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Lätsi lauta lehmä/hobõst/tsiga/kanna tapma… http://www.sinimaniseele.ee/sonad/latsi_lauta
Lätsi lauta lämmäde. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Lätsi liftist vällä ja liftiussõ lätsi kõrraga plaksti kinni. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Lätsi lindu ja inämb tagasi es tulõ, ni oll’ sann lõpus õnnõ inemiisi perält. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Lätsi läbi Võmmorski ja marsõ läbi Matsuri. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Lätsi lävest vällä, hiit' jalq uma sõrmusõ pulgakõsõga maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi ma aita ehtimä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Lätsi ma_ks luuda mäele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
" Lätsi ma_ks tedä ülles ajama ", mis aga laulu mõtete korra sisse kudagi ei sünni. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/29.html
Lätsi ma suurdõ puuhõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi ma tarrõ kaema. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/16.html
Lätsi mehele ja tõi mehe kah Võromaalõ sanna. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Lätsi mere viirde, kääväq, kaesõq, tulõ kuuõ päägaq vanatun't vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi meri (mari?) http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Lätsimi' hobõstõga välla, pannimi' hobõsõ kammitsahe ja aimi nuu' süümä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Lätsimi kyik neläkese minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsimi kõik kodu, poig tekk’ sannaussõ vallalõ ja ütel’ mu vele kotsilõ: http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Lätsi mi, lätsi mi ütteh härgi saamaaa, mu jaos lubati anda sinineee, kunas ma saa uma sinitse kätteee! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lätsi mina kodu iketen. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/20/olli-mina-tille-teopoissi/
Lätsi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi minemä järve viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsimiq sys mehega küüki lõunat süümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Lätsimi taaha Papiniidü pääle lilli lõunõvahel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts imä kääpä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts imä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsin ani otsimaie. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/esakene-ennekene/
Lätsi ne', kes terä anni. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Lätsi nemä ilma no! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi nika 76 ku kolmada kuninga poolõ, koh kullanõ tsirk oll. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätsi nika ku kolmada kuninga poolõ, koh kullanõ tsrik oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi nimä Jumala juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi nimä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi nimäq pühä paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsin kassi kiputama. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Lätsi noid nattu vällä võtma, küünitämä, ja tull sälätakast ja lei minnu jõkkõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lätsi nä jahilõ, karmujaq meheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi palakõnõ maad edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq Jordani jõgõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq Valga alt minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ar'ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq arq üle mere tõistõ viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq edesi, koh tütrik tsiku ravitsõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, istõq umilõ hobõsilõ sälgä, sõidiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ja alliäline poiskõnõ lätt ütte paika küsümä juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jahi pääle, essüq mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ja jätiq jumalaga velitseq, et vast me inämb tõõnõtõist ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jal Kriisa poolõ, hommogu varra, pümmekene viil oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jal kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq kolmõkeste jahilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq, kuldubinidegaq uibu tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Lätsiq jalq paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq päävä läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq sinnäq paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq tammõ mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq jalq tõõsõl pääväl arq tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq joq tükü maad arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, järve otsah Miko Höödoril hainakuhi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq järve veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq järve viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq järve viirde suurdõ puuhõ ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kaema, kolq vaest latsõkõist ikvaq pääle sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kaema, pois’kõnõ istus ku pup’p lumõuarmõ otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ka naasega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq karvaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ka syss marssma tütrile perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq katõkese sepikotta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kavvõndahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kerigu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kivi pääle üles, kaiq, et vanamehest kyik asõ perrä jäänüq, koh les'at'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kodo, ei olõ jal midägi nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kodo, esä-imä küsüseq, koh sysar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kodo, panniq patta keemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kodo, vii mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kodo, ütleseq turakulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, kolmanda läve pääl kolmõ päägaq halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kolmõkese jalq edepoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kolmõkese minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kolmõkese mõtsa, raiõ mõtsa maaha niq üüse tul’l mõts kodogiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kotti pandma imägaq, ammutasõq, kooniq sai terveq kott. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kul'atama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kuningapojalõ appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kyik kolmõkese käümä ilma pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kyik töömeheq paiju niidsi kiskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kyik üle mere kauba perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq külämehe möödä hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq küündleq palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq lelläq laivugaq üle mere kauba perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ligi küllä arq, naksiq pulmamaja mano saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq läbi külä sajaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq lähembähe tulõvalu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, lätsiq ja essüq ütte suurdõ mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq matjaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq merd pite sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq mere saardõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq mere viirde, nigu sai joq kuivalõ vällä nimäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq minemä taiva poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq muro pääle vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq mõtsa pite, kaesõq üts talo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq mõtsa tüühü, ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq möödä matust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq müüdä koolimaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq naist võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nemäq sinnä elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nemäq tarrõ, tereti tütritega ja ai niisama juttu seeni ku paaba tull sannast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimä kolmõkese arq lak’ka minemä passatama õgaüts esiq paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq Iljägaq katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq hoovi pääle kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq jalq tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq kaq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq säält arq ja anniq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimäq tuu talo mano ja kaesõq, paaba jalq lätt sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nimä sinnä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, niq hopõn sattõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, niq tõrdu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nä herräga lepmä saa ruubli päle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nä minemä kuninga liina poolõ tuu syjaväega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq hainamaa pääle niitmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq jänesekeist habima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq kaq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq koolimajja, lasiq maaliq kats säänest poiskõst, nigu näq olliqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq marja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq sinnäq, kost vällä pässi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq näq syss sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq nõia mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, panniq tuu hainamaa kokko kolmõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq papi poolõ vargile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq piniq näid haukma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq poisiq kohtu ette ja kuninga tütär kaq kohtu ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq provva mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq päävä läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sinnä jalki, a tuud paabat olõ-õs kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sisse, saiq kuningatütreq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sokolaq, kahruq ja piniq kyik külge, tõivaq pütü viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq suurdõ kõivo ülest mõlõmba vanajuudaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq suurdõ liina, suurdõ restoraani sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq suurõq paroniq, krahviq ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss esä moro pääle ja palsiq üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss maad-ilma pite õigust otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss nimä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss nimäq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss nä hobõsit ravitsõma kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss pujaq minemä syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss sõitma sinnä põrgumajja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss tiid pite hüvä kavvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq syss ütliq, kuas meid lätt inne taplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, sõidiq pido pääle kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sõitma, koh kuningatütär om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq sõs eestläseq hummogu poolõ edesi, joba tõõsõ päävä õdagu vallutõdi Tapa, tähtsä raudtiisõlm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Lätsiq targaq ker’kohe, timä jalq läts mõtsa tatiseenekeisi korjama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq targaq sysarõq ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tarrõ mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tarrõ, tehrüdiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq toolõ turakulõ kaq perrä, kutsi turaku kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tuud habima, syss pässi müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tõistõ, kolmadahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tõõsõl pääväl kaema, kohe om jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tõõsõ läve pääle, sääl katõ päägaq halv joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tükükese tiid jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tütre poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq tüühü hommogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq uibokõsõ mano, säält võtiq ubinit, ku pal’lo tahtsõ, kullatsit ja hõbõhõidsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq vallamajja, et sääl üldäs õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq velega mõtsa neläs hommog jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq velenaaseq üteh kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq veleq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq veleq naisi võtma, ot’sma, koh taloh om katstõist tütärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq veleq säitsmekese mõtsa tüühü tuust aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq viis versta kavvõndahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq vyyra keisri liina ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq vällä, istõq hobõsilõ sälgä ja tõukama kodo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq võõrahe riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq õhtu puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq üte järve viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq, üte läve pääl vah't, myyk käeh, kedägiq sisse ei lastaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq üteq vargaq müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsiq ütte jakku, tõistõ jakku, es lövväq näq midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi rahuligult tarrõ tagasi ja… http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Lätsi rüüvlite paja ala, koput, laskõ öösest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi, sai kuuljite mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sajaga minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sanna: sann lämmi, liha päält joba illos pruun, esiki hää suidsoliha lõhn, a nukah suur savikivi ja keresekivve unik, sääl vahel viil hõõgavit hütsi! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Lätsi sinna mäe mano ja kaesõ mäe seeh kõik oosõ läävä sisse, oosõ väega pümme ja pal'lo, kõigi pooli haro, õs tohi sinna sisse minna, pelksi rüüvlit. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lätsi sinnä elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sinnä maja mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sinnä, pallõsõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Lätsi sis müürü viirt piteh minemä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lätsi sisse, küsse süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sis tõsõ, nikavva ku sai söögi aig, sis istõ targa’ vele’ maaha ni naksi süömä, a ulli lasõ õs lähkohegi, muudgu ütli, et sullõ tühäle olõ õi muud vaija, ku mine süö säält tie veerest kusikuklasõ pesä ärr’ kõiki kusikuklastõga, tuodum sullõ söögis viläd! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lätsi sis veidükese tagasi, et kahr saassi är minnä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Lätsi sis voori minemä ni sai tuo saarõ pääle liina mano, imehteli, et kost äidsele nu siijä sääne lijn um saanu, a müöda minnehkaras ka kepp vällä ni ütel, et ku sisse tulõ õi, mi kuningalo kumarust panõ õi, sis ti kavvatuhe lää äi, hüvvä näe ei! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läts, istõ kõrvalõ, jalq lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sys mõtsa käuma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Lätsi syss minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi syss, tõi elävät vett kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi syss tõõsõ veleq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi sõs Põlva migratsiooniammõtihe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Lätsi sõs kodo minema ni hoppõn kield tsurale, et ärr sa taadõ kaegu ui, miä sa ka iäle kuulõt, ni pois kullõl ka edimält külh, ku suur helü oll, a ku tõistkõrd viel suurõmb helü nõssi, sis kai timä taadõ, ni saigi tsura puupuhmas a hoppõn kivis tie vierde. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lätsi sõs, tõi elävät vett ka'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätsi sõs tõsõ, osti vikahti ni naksi niitmä; a niidi mehe kah tublistõ, hott külh Mihklipääva aig oll, tõmpsi kõ niidü ütte pääväga maha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lätsi tammõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tapma katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi targaq sysarõq ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tarre kaema, mis sääl taren tettas. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Lätsi tiid pite minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tsuraga mõlõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tunnist tukastamma, tükist aost suigahtamma. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Lätsi tuuga kiusama kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tõsõ kodo ni tütrek saat tsura üles umma kambrõhõ, ni esi vei vie keisri mano ni käsk hinnäst sõrmõ suurutsis palakõsis rakko, sõs inne kuelu ja peräh elävä viega tsiuku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Lätsi tõsõ kotussõ pääle, kon omma mustiga – mõts är märgitü! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Lätsi tõõnõ päiv rebäse jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi uibuaida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Lätsi veskile - naksi jahvatama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Lätsivä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lätsivä ja löüsevä sääl augu, tuu müürüst läbi es olõ'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lätsi välla kaema, kas oma kaara keerulise, kesva kuvve kandilise, vai oma rüa häitsenu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
“Lätsi vällä kaema” (2005), “Lätsi tarrõ tagasi” (2008), “Lätsi sanna” (2010). http://www.zetod.ee/set/zetod
Lätsivä vahtsõst, ne saa-as säält midage. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lätsi võti peestri käest söögikraami vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi üle Ülikooli käen oleva suure nurme Ravila uulitsa veeren, koh saisva tehnoluugiainstituut ja kiimiamaja. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Lätsi, üteh paigah oll nulganaane ja küdsetäs leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätsi üte talo poolõ üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Lätsi ütte pinni vaktsiniirmä, suur kaukaaslanõ oll’,» jutustas Ain ütest hirmsambast üleelämisest. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Läts, jagi nuuq kaq arq, kiä võt’t ynnõ, an’d’ saiaq arq, a raha ol’l joq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ja heit musta hammõ säläst nulka, nink oot, kooni mees vagi-vahtside hamõhtõga kodo tull. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Läts jahi pääle mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jahutama, laul’ jal: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal edesi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal myni aig müüdä, märgis noorõmb veli, vaja minnä otsma sysart. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal niikaua, ku sai peräle sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal ollõ tõrdu taadõ puistas’ pudsajaq maaha, sai illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq arq tagasi sõtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq arq temä, kor’as’ uma pudsajaq sälga ollõtõrdu takast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq edesi, kooniq sai järve mano, kohe ol’l kala pant purdõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq edesi, kooni tull kullanõ tarõkõnõ, kanajala otsah höörüs pääle järve pite edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq hahegaq minemäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq hobõsõ mano, jalq ik’k jaq kynõli, jalq halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq hobõsõ mano, ütel’ hobõsõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq karja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq kerä vällä hummogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalqki ar tuhkõ pusma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalqki edesi minemä järve veert pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq mees, uma tütre kaq vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq minemä tuu kanagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq mõtsa pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq nurmõ kündmä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq oinagaq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq pala maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq pala maad edesi, puttu hopõn vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq puuti kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq sajaga minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq sinnä kodo vele poolõ, koh tä inne elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq teed pite, sai koh kats tütrikku veiväq vett kaost kaivo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq tuud üüd kaq vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq tõist voori, et anna mullõ arq, võta rahha hot’ ku pallo tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq tõõsõl pääväl arq tüühü, naane tapp härä jo kotoh ar, tahtsõ kõ sõsarõlõ tuud hätä vitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq tõõsõl pääväl kündmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq vananaase juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq veli kotost arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq veli tööhü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq veli tüühü nel’ändät päivä joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq vällä, kes sõtta vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq vällä soe mano aia taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jalq ütel pääväl tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal syss edesi, niga ku sai kodo vällä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal timä kaq vanaimä poolõ takah näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal tõõnõkõrd veli tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal vanapaaba poolõ, koh tuu küläh elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jal vällä soe mano aia taadõ 69 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läts ja naas’ele mano, et min sa sin’näq. su miis’ om sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jo otsani lähkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts joq kodo minemä, et juvvaq taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts joq kolmõ päägaq paaba takah minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jummal ja küsse, mis sa ar siiä sanna olt tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts jäl'ke ar' sinnä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Läts järve mano tsuklõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts järve viirde, hiidäs sinna puhma ala magama tühä kõtugaq, et murõh, lõpõ arq, syss lõpõ, õga elost kaq nii midä saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaab nii rassõst, nigu kis'k' pää alla ja sattõ kaab maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaema, a sääl olõ-õs kedägi viil käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaema, et mis mängumiis timä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaema, kaes, täl kaq kyikõ viländ lavva pääl, tarõ lämmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaema, lähemäne kõrtsimiis ol'l hiidet maahha, arq vätsit kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, kaes, kaarnas lindas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, kaes, kahr lät’t katõ pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kahr kaq tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, kai kõõq kotusõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ka perrä ööse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaq hobõsõ kõrva, sääl äes't' pääle, kooni esä sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaq sepä mano, las’k’ ravvast tabaq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaq takah näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kari mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kasarmohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kassikõnõ arõ, ni tulle repän jal rehe ala uma pikä hannaga, nakas jal kikast petmä9: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Läts kassikõnõ arõ, tulle repän rehe ala, nakas jal kikast petmä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Läts kassikõnõ uustõ19, kuuld, ku kikkakõnõ kirg lavvakarbih20. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Läts kasukalõ mulk sisse, tuu visas arq, võtt jal tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ka timä ristesä poolõ kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts katla mano, naas’ süüki süümä suurõ kulbigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kaubakõnõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kavvõmbahe arq, syss nakas' oihkma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts keisri mano ja küsse kulda; keisri es anna kulda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Läts ker'kost müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kerkohe, niq näge, et vanakurat kurah poolõh vinnütäs pääle hobõsõ nahka ja kirotas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts keskmäne tütär sinnä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts keskmäne velenaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätski Vanakurat päävä mineguhe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Läts kikas minemä, niq puttu kahr vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätskiq raha raha mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätskiq tsura näidegäq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätski toonikurg säidse versta üle suu, seletäs sookurõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätski toonikurõ poolõ, et ma võta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kivi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts klaas katski? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, ai kar’a mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, hiit’ päitse vaja otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodohoitja süvväq viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo ja ai rahva jalq nii rikkast, ku inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo ja imä küsüs: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Läts kodo ja tek’k ar timäle ka otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, kit’t: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, koräs ravva pala esi kokko, ja läts nimelt sepile, vangi-vahtsõt oherdit tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Läts kodo, läts tarrõ ja ütel sysarõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo minemä latsõkõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo poolõ, võtt pangi sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, pruuvsõ mõskõq jaõ kaabidaq, es jõvvaq midägiq tetäq toolõ kiräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, tõõsõ timmä jalq hürmeleseq, et mis saq tulliq meil vanaimä poolõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kodo, villaq valgõq, käe otsah korviga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts koirõgaq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kolmadal pääväl mees tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kolmada läve pääle, las’k’ tuvi vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kolmas kõrd hobõsõ mano, kyik jalq olli jo veritse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kolmat kõrd vahtma matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kolq päivä arq, tull kosilanõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, kooniq joq naas’ väegaq hubisõma-habisõma, kai tagasi niq ol’l valmis, sattõ maa pääle, läts maanäolitsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kosja üte talo poolõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Läts kotost arq, uma tütre võt’t üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kroonulõ ütel, et pangõ kohe taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kui paljo aiga, lõpsiva är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Läts ku kavva aigu, märä tõi varsa Ernolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningal näid halõhõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuninga majja sisse, küsse et võtkõ minnu üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningapoig arq sinnä tapõluistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningapoig sõtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningapoig vahtma tõõsõ õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningapoig vahtma üüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuninga poolõ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningas arq kotost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningas tõistkõrd mõrsja poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningatütrele kosja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuningatütär kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kuuli oppajas A kavva sa õks kargat üte tüü mant tõsõ mano nigu tsirgukõnõ ossa pääl? http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Läts ku õkva mere veerte, sääl olli laiv valmis võõrale maale minemän. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Läts, käve inne kotoh ja palot kunna rõiva arq ja läts sinnä tagasi õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts käümä uma kesvaterägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõrra ao peräst tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõrtsi, võt't piitsa, virot' joodikit vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõ vanõmb süüki viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõ vanõmb velenaane süvvä viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõ vanõmb veli mõtsa puid ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõõ pingigaq üles, juus'k' vällä, naas' tänni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts kõ ündrikuga sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts küll, ent ta es sõida suurt teed edesi, enge [vaid] läts ütte kõrvmaist teed. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Läts, küsse tõõsõ, poiskõsõ käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, kütt elli mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts laiva peremehe mano ja üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Läts laiv merd pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lastõ mano sängü, nigu saanu-us laska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lauta magama, et mis tuust, umaq eläjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lauta, tapp kolq härgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lauta, tap’p’ ütesä härgä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lauta, tõmmas’ kolm pulli maaha, pan’d’ kolm tükkü ütte patta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lavva mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lehmäst möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lei rauatsõ nuiaga uja purus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts lindu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, läts, kooni3 sai jänesikesega kokko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Läts, läts, kooni tul'l rebäsekene vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Läts, läts, kooni tul'l susi vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Läts, läts suurdõ mõtsa jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, läts timä jäll edesi, ni tull süömä aokõnõ kätte, ni timä võtt heit uma lavvaräti maaha ni sai sinnä kõiksugumatsõ söögi ni joogi pääle, miä õnnõ iäle ilmah umma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läts lõvi alt kässi, alt jalgu, istõ mõrsjalõ kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts maa ala arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts maaha, pan'd' kura kõrva vasta maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts magasihe, koras' hindäle hää rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts majja sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mano, an’d’ teeda arq kivikeseq toolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mano ja vanaqhalvaq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mano, nüss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mano, pan’d palama, hiit naase tullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mehele mano... http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Läts mere veerde, hõik', hõik', hõik', hõik', kedägiq tulõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mere viirde, anti kolmsada ruublit rahha kätte, kynõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis kohe tä läts laivu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis ku kavvõ läts, kaes, kanavarba pääl juusk tarõkõnõ ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis kõ tsirguga kodo ja tahtsõ tsirku õks arq tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis liina ja liinah küsüti, milles sa olõt kii kurva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis mano ja ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Läts miis mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis perrä tütrele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis pääle sanna magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis saina alt, võtt piimä ja kussi asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis tiid pite, Ut's'a järve viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis tõõsõl pääväl mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts miis vällä kaema, et nimä' iks minnu är' pett. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts minemä, ni noorik küsse meheimä käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts minemä, niq tsässona läve pääl üts inemine sais, saavanja pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts moro pääle umblõma latsõ mano kest päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts` mul jalg katski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Läts myni aig möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts myni aig möödä, tõõnõ veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts myni aig müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts myni kõrd aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts määntse vele mano elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mõni aig müüdä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Läts mõrtsukas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mõtsa pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mõtsa pite, läts, läts, suur mõts, ilma suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mõtsa püssäga kütmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts mõtsa, tul’l imä kivi alt vällä, hiit’ paponaha perse ala, an’d’ latsõlõ nissa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts müümä ja küsse kolqsada ruublit teki iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts naane kaq kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts naane kaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts naane sanna, lats üsäh, timä kaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts nel’äpäävä õdagu sanna ja tull too pillioppaja kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts niidü pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ni läts pääle. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Läts, niq kaes, miis koolnu mõtsa arq, vahtsõ saapaq jalah, kirvõs käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, niq klynksahut’ ar huhmrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts niq oll Mikul jalq tiiveeres sais’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, niq tull üts majakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts noorik võtma, las'k' peo vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts noorõmb ka sõtta minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts noorõmb vah’t’ma, toolõ sai kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts noq üle uja arq, angel’ süvvä imämb es tuuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts nurmõ pääle ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts nuuskih tagasi üle suu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts näidsik kodo, kynõlas, et vaesõl mehel viinaq lavva pääl, saiaq lavva pääl, süüväq, joovaq ja tõmbasõq laulu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, näüdäs', üteh paigah ol'l suur mütsüladu, a kedägi ei olõ seeh, muudku must peni lavva all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts nõia poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ollõtõrdu taadõ, puistas pudsajaq maaha, niq sai illos tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ostma vaese mehe poolõ tuu poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts paaba aho pääle tagasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts paar üüd müüdä, tulõ üüse ussõ taadõ üts: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pakku, raami (kraami) võtt arq esä takast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pala maad, puttu repän' vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pala maad, sai tõistõ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pala maad, sai ütte liina, koh olliq kyik võtmõq arq kaonuq, ei saaq liinalõ kostkiq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pal’lo aigu müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, pan'd' joq esiq kaq koti kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts panka, võt't säält kaq mynõ paki arq, ei kiäkiq midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts papi mano, et mis vaiva saq mullõ pant, ma olõ väega patanõ, pal’lo päid olõ võtnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts papi naane koivo, naas’ kuukma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts papi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts papi poolõ, kut’s’ papi hindäga üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts papp tõõsõl pääväl kaema, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts peremiis, kuulut' üles, et mu aida om koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Läts perremiis mõtsa ja [nägi, et] sulanõ tsuskas väitse kannu sisse ja käü ümbre kannu ja viskas üle kannu risti, ja läts kara manu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Läts peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts peräle, and kuningalõ kirä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pess nuid kuukõ ja aholuuda, et ti anna-as hellü mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, pes’s hannõ muro pääl, “Kas ti tänitä-äs ja arq lasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts piidsagaq an'd', ol'l uibu kaq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pini vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, pitsähüt’ ussõ iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts podruskis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poig targa mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poig ust laskma, sandikõnõ tulõ, küsüs üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poig vahtma ja näge, et jänes süü kesvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts pois'kõnõ minemä uma varsakõsõsgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiskõnõ kõõ kõrgõmbast minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiskõnõ tagasi pühasegaq ja pallõl’ väega ja ütel’, et miq panõ soo pühäse jahu iist kihla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiss jalq esä mano kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiss kolmõ küündle tsõõri sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiss kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiss pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts poiss tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts puuhhu üles, ai pindsagu säläst, kat’t pujaq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts puute väist küsümä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Läts päiv esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts päiv toolõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts päivä kolq, nelli möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rahha viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rahvakõnõ kerkohe kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ratsala hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rebäste uusi16 mano, nakas tänni: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Läts rebäst vihtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts repän mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts repän nuidõga kuninga moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rikka mehe poolõ tööhhü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rikka vele poolõ küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ristiinemise tütär tooma, tuul soeq-kahruq kõõ avidi kor’adaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts rüä riiht pesmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, sai tälle kaq silmäq ja sai tä kaq targast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, sai umma kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts saja lavva taadõ, tull must suur muna, kargas üles ku määtsik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sanna laba nulgakõistõ ja istõ sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sanna taadõ ägli vitsu ragoma nika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts seeniq ku sai peräle peris põrgohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, sei arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sepile, Laskka siäl ütte orra kolm neläpäävä õdagut, peräh päivä, ilma kinki nägemätä tetä, ja mass tuo sama ora iest sepäle üte ruubli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Läts sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnä ja tän’täseq jo lõviq, et pangõ väräq kinni, sepp astus joq uma jalaga sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnä kaema läbi paja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnä kaq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnä, koh vanõmb kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnä mõrtsuka juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnäq, niq saigiq timä edimäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnäq poolõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Läts sinnäq, sääl sai pojagaq salahuisi arq kynõldaq, et meil ommaq väegaq vihasaq piniq (a olliq lõviq). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sinnäq üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sis joostõh *16 jõõ viirde, oidu üle ja pagõsi mõtsa, mii es saa midägi tetä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Läts sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sis viimäte kodo minemä, mõtelten: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Läts soldanil joq miil hüäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sookurg jalq tagasi soohu, nyna alah ja eläseq lahku täämbätse pääväniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sookurg säidse versta läbi suu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sulanõ nurmõ tüühü, katõ härägaq kün’d’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sulanõ rüki kandma, röil ar’ki kõdraq kaonu külest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts susi, pan’d’ käpäga leevämõhelõ, sei tuu kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts susi süümä, tunnõki-is arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts suuhu Jumalat pallõma, pikk hiusõkõnõ, valgõ hammõkõnõ säläh, ristikene kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts suuhu tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts suurõ kivi mano, pan'd' käe külge, "Kar'aavyi avidaq minno!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts` sys Krabi miis` naasõga vallamajja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Läts sysar, vei söögi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss Riia ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss kosja kuningatütrele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss kuningatütregaq liina tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss kõrtsi ja ummi sõpruga naas’ timä kaq juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss läts, sai sinnä kuninga-aia müürü mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss minemä kivitee poolõ läbi variku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss minemä, näkk, susi tull katõ pujaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss minemä poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss noidõgaq jalq papi mano, et noh, tabaq ommaq siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss noorõmb otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss puu ala ja nakas laulma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss salasihe ja võtt üte muraka mar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss sanna ja ütles, et noh, ma tulli sullõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss sanna mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss sanna tuu veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss teretämä tädiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss timäga aida, Karas’ üle aia, vipsahti ynnõ, vällä nii läts ar mõtsagi nuilõ järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss tä ka kostma jal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss tõi rõiva küläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss ull varsuga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss velega kodo pahah meeleh minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts syss vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sys timäkene hummogu jo varra Verhulitsa bussi pääle. http://seto.ee/category/jutuq/
Läts, sääl kullõl, mis nä kynõlasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts säält edesi jal minemä tädi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts säält kuninga puult vällä ja läts soe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts säält läbi santõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts sõs Mari mano, ni kõnõli tuulõ [tollele], a midä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Läts sõs timäga aida. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läts sõs tuu vahtma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läts tagasi kodo ja hiidäs’ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tagasi, lambast müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts talo poolõ üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tammõ pite minemä taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tapp kolq täkku tallih maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tapp laudah kolq härgäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts targa poolõ ja küsse, et mu miis käü pini näöl Mis ma saasi timäle tetä, et timä saasi inemise näolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ta rikka mehe poolõ rükä kandma pääväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarrõ, kaes kõrra ao peräst, lats om kül hällüh a ei olõ süämele uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarrõ, läts naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarrõ minemä, sääl kolq lävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarrõ naane, kaes kutsik tarrõ pite käü, otspaja tropus kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ ala, nii arqki sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ ala, tulõ kodo halv: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ ala, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ mano, “Kats vannamiist tulli sanna öösest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ mano, pikri verd täüs, veleq magahasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tarõ pääle ja näkk ku tütrik läts vii perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts teeda hommogu kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts teeda tagasi, and inne maaga suud, et anna andist naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts temä jalq karja ütte paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts temä nuid veljü ots’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts temä tõõsõ mehe mano tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts temä uma esä ja imä matusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts temä üles uibohe, sepp takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tiid pite, istõ kraavi viirde, et odot, maq süü sedä vadsakõist kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tiid pite, niq puhk pilli, niq suur ollõvuur tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tiid pite, tsiga tsung pääle üte kotusõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tiikäänätüse pääle, kirot’ üles, et Ogahvon Beelyi-Palahvon om siist lännüq jaq nii pal’lo tuhandit päid võtnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tiikäüjä umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tima hommogu tarrõ, esä küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä arq ja kattõ timä silmist ja kõrvust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä esi ja panniq nuuq nahksilla üle jõgõ ja nahksilla tõmbsiq arki, niq tä jäigi toolõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä esi ruugu süümä, merde juuma, jät’t pojaq ütsindä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä hommogu tarrõ, esä küsüs: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läts timä hommogu tsia karja mõtsa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ka magama maasenitsa õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ka nel'äpäävä õdagu loodsigu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä kaq sõtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä kaq takah ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä kaq takah kostõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ka tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ka vanaimä poolõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä kodo, midägiq ütle-es. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä kündmä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä maitsma, niq touksi tõrdohegi ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä minemä mõisast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä minemä sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä nii läts talokõistõ nii ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä no oma noorikõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä paaba mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ristteie pääle ja tull uma veli vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä sinna otsma, kohe timä pan’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä sinnäq mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä sysski herrä mano kynõlõma, et kats vaest pallõsõq väega siiä üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä syss tarrõ jaq ol’l sääl üts pümme teedakõnõ tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä sõjast kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tagasi arq, es saa kuningatütärt süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tarrõ, nii esä küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tarõ ala timägä kynõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tsirgu kumbõl sinnä kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tuu suaga ja karbiga nika ku kodo arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä tõrvavabrigu mano, et hummõl hommogu, kes kõõ edimäne siiäq tulõ, tuu piät tõrvakatlahe ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ummi pinnegaq sinnä vahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä väegaq rikkast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts timä ütsvoori liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tood tarrõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts trepi ette, võt't ka kingitüist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tsiast müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tsurakõnõ joq pääväminengu aigu kirja lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tsurakõnõ lavva taadõ ja naas’ kirja lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tundja mano, et mul om väega rasõndus süämeh, ei tiiä, miä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu arq, naane võt’t tsurakõsõ vällä, ravit’s’ arq niq kynõli toolõ kyik arq, et tuu ja tuu kaupmehe läve alt võttaq kivi üles, sääl kivi all kyik liina võtmõq all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu halv perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu hirmutus müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu hommogu ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuuhu kodo, niq jutuski otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu ka minema, uma tütär täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu kaq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu kuningapoig uma vahtsõ 79 hobõsõga sõitma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läts tuu latsõkõnõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuul pois’kõsõl elo toost aost väega häste minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu mereh elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu miis ja pallõl Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu noorik kodo väegaq rõõmugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu pütükene lak’ka mere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu ristipoig kodo minemä, an’d’ timä tälle rahha ja imäle kodo viiä saiapätsi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu rätikene sinnä tallo sisse, a sääl üts poiss taloh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu suurõmb kaq timä mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu talo poolõ tiid küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu tütriku mano, istõ hobõsõlõ sälgä, võtt kullatsõ tsirgu kleedkaga kätte ja lätsi kodo poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tuu veli, kellele kass sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä alla Patskohvkahe minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä kar’ust otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä kuningatütärd kosjulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts täl Kurja-Marri ka halõhõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tälle mano, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, täl omaq nuuq säläh kyik; tangõq, minga pitsitä, vikaht, tuu äkiline surm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts täl peräh kui talokõnõ käest arq ja läts timä kaq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä näidega kavvõmbahe minemä ja küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä säält ussõst sisse pur'oh pääga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä üle minemä niq kala sipahut’ timä purdõs niq jäigiq purdõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tä üte vananaase mano, et kuis rahvast võõrutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõisilõ järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõistõ kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõistõ kõrtsi, and’d’ jalq kats rubla ja niisama, ku küsü, olgõ viin ka ja sakuska iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, tõi teeda härä kodo, mõs’k’ tõrvast arq, pand lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõnõ sõs kodo minneh kõost müüdä, ni löüse kah sääl mähkme olõvat. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Läts tõõnõ kõrd tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõnõ päiv tahvitsõma, arqki lei kirvõ kivvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõnõ tark poig vahtma esä matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõnõ veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõnõ veli kodo, tuu tekk ka umalõ naaselõ nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõl pääväl jalq kündmä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõl pääväl veli tüühü jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõl pääväl üts velenaane, küt’t sanna, laul’ sanna ussõ pääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõ läve pääle, las’k’ jänese vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõ maa sisse kõ hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõ nelapäävä õdago magama pahma, ne jälke tantsva. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Läts tõõsõ papi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tõõsõst pajast müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tönö ka sis sepä mano oppma, a viisi is madilanõ sääl tüöhü naada, muudgu lask hinele sepikotta sängü viijä, sääl tõnõ sis kotutelli pääl nii vahtö, kuis sepp tsagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läts tükk aigu ja kuningas kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tükü maad, puttu järv vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tükü maad, puttu susi vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütrigu poolõ tekigaq aknõst sisse, ol’l üü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütrik jalq umma tiid mere poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütrik mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütärlats kodo suurõ varandusõ ja ilosite rõivitega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütär mehele minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts tütär taari perrä tarõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts uibohe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, uijo mano, võt’t kinni ja tõi vällä, kai et illos poiskõnõ oll sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts umma essä otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts umma kodo üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts umma paika Petrograate. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läts vaenõ miis liina, os't' hobõsõ, os't' vankri, sõit' veski mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vah't'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vaha üle paast, läts maja palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vanaesä hauda tagasi minemä, tä ku rääbäs', rääbäs' suurõ peotävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vanahalv kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vanaimä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vananaase poolõ, kuis mul rahvas vähänesi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vanõmb kuhja mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts varsagaq mere viirde, tõmmas' päitseq pääst, las'k' vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, vei kivi poistõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, vei söögi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts velel kaq joq miil haigõst, ku joq latsõ tap’p arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts velenaane kodo paha meelega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts velenaane vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts velenaane vällä, kaes lauda otsah tahvitas väega kibõhõhõ ütte haavahalgo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vele poolõ tuld otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts veli jal perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts veli kodo kahru pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts veli syss kahru piimä perrä, võtt püssä sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts veljü käest küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, veski jauh, ussõq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vihm üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts viimäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vyyra riigi liina ala joq kuninga syjaväegaq, Ogahvon Beelyi Palahvon iih, vägimeheq takah, syss sõda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vällä, niq tahtsõ syjamiist ka kristu kisku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vällä, noid kivikeisi lei ynnõ, saiq tälle joq kullatsõq rõivaq sälgä niq kullanõ hopõn’ ja kullanõ tõld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts vällä, oll istunu tros’ka alumyistõ tsoppa ja kõ ülespoolõ kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts värehti mano - suur kahr pistü, kedägi sisse ei lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts võssu, rapahut kuldpäitsit, lei jalga vasta maad, “Kuldtäkk olgõ siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ynnõ, vasaraga koput’, arqki pässi tä vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts´ perän abiellumist Simbirskihe, a 1911 tull tagasi Talliina, kohe jäi elu lõpuni. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Läts õdagu herrä poolõ, küsse, ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts õdagult päiv kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts õdagu platsi kuhja mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts õks, kupõ-kupõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts õks, nakas' lõikama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts õkva minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts üle ar ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts üle mere käümä ütevoori säitsmest aastakast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts üte hummogu vii perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ütel' esäle, et kuts'ar päst miq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts, ütel meheesäle, et tiiäi mis saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ütel pühäpääväl veel külä sisse tuu poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts üte suu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ütevoori jalq liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ütskõrd herrä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts üts prosta syjamehekene, ütel’ kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts ütte liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läts’ häste, pini sai vahtsõ kodo. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
«Läts’ häste, saimi tüüle inemise, kedä joba tunnõmi ja tiiämi, et tä mõist seod ammõtit,» om rahul Võro liina Mõisa Aita kokka otsnu Eksi Janek. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Läts’ kelguga mäest alla ja mäest üles ei tulõ inämb kunagi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Läts’ kõgõ tamiili ja poolõ õngõga järve poolõ minemä – niitse nigu vikatiga vesikuppõ umbõs 100 miitret. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Läts’ müüdä mõni nätäl ja ütel pääväl sai miis matusõkutsõ – tädipoig oll’ koolu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, Iljalõ ütles, et timä nii pes’s’ ja täl sai pal’lo leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt Jaak kaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt Jummal tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt Paaba Karaleevits, tuu vana kuninga poig tiid pite uma hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, Selma 1970. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=98&id=4419&op=lugu
Lätt Vasso hommogu kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätte: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Lätt edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt edesi kolmadahe paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ei lää, lätt, ei lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt esiq, koputas pääle üte nuka pääle ja tõõsõ nuka pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lättest või pääle naata uja vai jõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4teq
Lätte veereh istõ maaha ja seiq ja jõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt hobõsõga mano, kaes, et illos kullanõ putsai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt häste kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt häärbänni sisse, käü maija piteh, ei olõ inemisi kedägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ilma pite, näge miis nurmõ pääl külb, kolm vakka seemend põllõ pääl ja kolm vakka kotiga säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt imä hommogu ots’ma, ei olõ tütärt kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ja ikk. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lätt jal Pan’gavitsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jal hõika ööse kõlgusõ läve all: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jal kaema, uakõnõ joq poolõh taivah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq kuninga syjavõgi säält müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq ollõtõrdu taadõ, puistas pudsajaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq pala maad, kolmõkese jagavaq viiso. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq vananaase juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jalq vele poolõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jal, tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jal tiid pite edesipoolõ, puttõ vasta tütrikuq, katõkesi ammuti pääle ütest kaost tõistõ vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ja mõtsah kolq vanahalva kaklõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ja sai tõistõ ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jo tarrõ, kaes - paabakõnõ keträs: kullanõ vokk, kullanõ kuutsli pääl, kullanõ puul ni kullanõ langki' pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lätt jälge pite mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt jälki küt’t jahti, jal loetass sääl kottal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kaema, ommaqki kuusõga kyik arq äestetüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, kaes, nakkas puhkama heitämä, olõqki-i koh puhata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, kaes, päävä tüt’re põimvaq kolmõkese rükä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt keldrihe kunnarõivit võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kellätorni mano naane, kaes, et mis soo siih kotiga maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kema, om ka kykkõ süüki lavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo Vasso. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, et hospodi, miä ma löüse, et mõtsa seeh sään’e helü väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, imis põrstõga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo ja paabalõ kynõlas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, kaes, kolmas kutsik joq käü tarrõ pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, kaes, naane tarõ otsa all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo sulanõpoiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kodo, ütles paabalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kohus kaema, koh tuu pallus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kokk tarrõ kutsma, a nuuq ei taha tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kolmas veli uma niidsekadsagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kuhja mano ja: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kuninga mano, kynõlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, kynõlas tütrikulõ kaq, et teemiq pulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kõ noorõmb tütär kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt kõrd aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt les’o pääle, istus sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt lihha võtma - väikene hiirekene liha sisse ar uppunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt liina pite, tuu miis kõ iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt linnuh minemägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt lumpi, lobaha-ai, lätt mõtsa, kõsaha-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Lätt, lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt_ _ Pühä-Üri poolõ saigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt, jalq tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt, ku kaes - päiv jo otsani' jumalõhe minemäh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lätt, lätt, kyik päiv lätt, kõ keräl takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt teed pite, nii tii veereh üts mees sais kivi otsah, üte käegä, üte jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt, tulõ Pühä-Mikul vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt - tulõ üts tuliasõmõkõnõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt, tuusama niidikerä iks iih, a timä kõõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, lätt ütte järve viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt mano ja nakkap immist pallema, et ta nii hää olessi ja tälle ristketsile [ristsetele] tulessi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Lätt mano ja nakkap immist pallema, et ta nii hää olessi ja tälle ristketsile [ristsvva es tiiä, et timäl oll perse kinni ummõldu, ja timä lõpp ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Lätt miis kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt minemä reformaatorist maavanõmb vai "terminaator", niguq herr Lepikson um hinnäst esiq nimetänüq, tiiä-iq kas tõmbõkeskus es nakka tõmbama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Lätt minemä tuud tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt moro pääle, tulõ pal’lo hannõ vasta, ja kyik tän’täseq, et anna süvvä arq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt morro pite, väega kapõrdõlõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt mõtsa, kõsaha-ai', lätt vette, molaha-ai'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Lätt mõtsa, niisama tammõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt mõtsa pite, saa jalq suurõ häärbänni mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt mõtsa poolõ astma, nyna nõlinõ, a esi aja villu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt müüdä hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt müüdä kerikut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt naase mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt neläs hommog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt niq kaes, jänes lätt katõ pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, niq kyik tulõvaq tälle sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, niq lätt vaesõh, sandirõiva säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt näidsik kaema, sääd vaenõ miis tuu kaq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt näitsik lehmä nüsmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ollõ tõrdu taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt oma kandlõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt palakõsõ maad edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt pala maad, jalq kolmõkese jagavaq varra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt panõlit pite, kaes miis istus panõli veereh maah ja müü sääl midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt pernaane võtma, toolõ anna-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt perä ka maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt poiskõnõ kaema, jah om rüki sääl salvõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt päiv esi käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt päiv esi käümä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt - päiv jo jumalihe minekil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lätt päiv jo madalappa, tunnõt arrki, et maa jo nesses- ja hämmes lätt, ja pika üö pääle üle kõõ higonõma nakkas, nii et maagi mõni kõrd tossama nakkas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lätt päävä otsa arq, kaes kuis üümajja saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt rahha küsümä, üldäs, et olõt mol’o, midägi tiiä-i, mi sullõ rahha ei annaki! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Lätt, sai üte talo mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt sanna - sann külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, seletäs kuningalõ ar, et nii käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt sinnä minemä, ei olõ küllä midägi, muudku pini pää hauk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt soe park mäe alust pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt soo maja palama, kerik palama, rahvas palas sisse ja tän'täseq kyik - arq peläqku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt susi kar'a mano, timä kõtuh tän'täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt suuho ja kaes hallõ meelega: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lätt syss ull veli salasihe vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tarrõ, kaes pinikutsik käü tarrõ pite, otspaja tropuskiq kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt timä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt timä mere viirde kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt timä mäele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt timä sepikotta ja sis...: http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Lätt timä tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Lätt timä tarrõ, nii esä küsüs: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätt toorosk hommogu luid koristama, tulõ kuningatütär poisi kõrval vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tuuhu ilma, kaes, midägi ei olõ tuust, mis kotiga vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tuu sandikõnõ kaq näide poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tuu sin’näq sysarõ poolõ. lätt vahahalva tarrõ, sääl kangas üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tuu syjavägi kyik kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tuu syss mehe mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tõõnõ üü keskmäne veli vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tõõsõ hommogu jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt - tõõsõh poolõh värjü pääl niisamuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tõõsõl pääväl miis kündmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tõõsõ mano, võtt üles, tuul jalq inemise jalg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt tükükene maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt vaihõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt vanõmba järgmäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt vette tsuklõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt vällä, kaes kaarnas lindas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt võtma, kaes, kullatsõ lehega ja hannaga hopõn, kullatsõ päitsegi pääh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Lätt võtma, kyik raha tulõ tälle mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt õdagu kodo, olõi enämb üttegi hanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt üle silla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt üte jyy viirde ja kolq veljä väega kaklõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt üts nõid, vilistäs'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt ütte järve viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätt, üt’les paabakõsõlõ, võtaq lapju, viska taad tuhka lak’k’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lätvägi kodo. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Lät´s jo helü suurõbast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lät´s leeväga ja soolaga vasta Paasa ala. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lätú liina tagasi ja pannu' väidse kõva ketiga leti külge kinni, et kiäki võtta' ei saa'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Lätś hoobis Meidlingihe kon oll` kodolda inemiisi päävari. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Lät’läne tul’l ja pan’d Määsi külä nurmõ viirde tarõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Eelijä täl’le mano, et annaq mullõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Il’kandra mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Mikul’ takast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Mokra külä poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Paraskovja, tuu pan’ti nigu kar’a pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s aas’tak müüdä, ni ma johtu umma Obinitsa kaubamajja. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Lät’s aig illõmbass - jüripäiv jo käeh - “No aagõq kari mõtsa!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s ao poolõ ja üt’el’, et ma võt’i ka väü ja tulgõq mu vävvü kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s hummogu ao poolõ ja lät’s müüdämin’neh rostõ poolõ ja lät’s Pühä Jüri poolõ ja kut’s näq kyik’ hummogust sin’näq, et piämi üt’e nõu, mink läbi tä teid trahvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s hummogu ärä, tehnäs’ viil üümaja iist ja nuuq kah tehnsi timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma Pet’seri pal’nitsahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma Tartohe Maarjamõisa kliinikohe, sääl lõigat’i mul ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma Ulaskova kül’lä mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma esiq os’ti Pet’seri apteegast tuu pulgakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma pals’si, kiä sääl vahipääl ol’liq, et mina kurja tegema ei lääq, et mul om uma veli siih - tuud maq kül võlsõ - et hommogu piat minemä Riiga, et vaelt ma timmä inämb ei näek’iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si ma rep’pi pit’e tõõsõ kõrra pääle minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’simi Pihkvah pal’nitsast tagasi ruutu uma par’gigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’simi hulgana mastõrahe ja sääl lubat’i kah, et mingeq küsüge ynnõ prihot’ski pap’i käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’simi kolmadal pääväl süämega joq pap’i poolõ ja üt’limiq, et ku meid tohtre ei avidaq, ei kiäk’i inäb ei avidaq, kink käest mi ap’i saa syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’simi peräst Pan’gavitsa ris’tegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si miq ka siist kyik’ Taeluvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’simi üt’skõrd Sat’serinna pühäpäävä, nisama pühäpäiv ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si nuuq tüt’rigu t’suklõma ja kat’s sysard hiidiq umaq rõivaq üt’tekokko, a kolmas hiit’ eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si pakku, koon’ mastõrastki väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq Hõpõuja kottalõ, naksi kaema, et ar koolõs, massai min’näq, tul’liq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq ar minemä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq hummogult minemä, pan’niq majagi palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq iks kavvõmbahe, nigu kiä es tunnõki inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq kaema, ol’lgi herrä hopõn’ sin’nä käk’it. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq kokko, kor’s’si osju, peräh peiväq kirmast Her’kova söödü pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq kullõma, jal ei kuulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq kyik’ sin’näq oosõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq majja, Il’jä üt’les kõõ edimält, et annaq mullõ juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq mõtsa küt’mä ja essüvä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq nimäq arq, ni naksi jal umma tüüd tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq nimäq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq palakõsõ maad jalq, tsura äestäs tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq päävä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq rehele ni pan’ni rehekese palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lät’siq san’di arq, ni jäiq nimäq, pan’niq esiq ka rehele tulõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lät’siq sin’näq pojaga mõlõbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq sin’näq sis’se pühäsegaq - nimäq istusõ kuvvõkese, uutvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq sin’näq üüsest, võõdõti väega kõvastaõ vasta näid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq tiin’mä mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq uustõ sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’siq üt’eh ker’kohe kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s, istõ Meremäe otsah, tahtsõ nigu sin’näq ker’k saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’si vallamajja ja kaip’siq, et timä om ar mehele län’nüq, et mi lasõi inämb maia vahtsõst tetäq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s jal säält müüdä, jal hiit’ läbi paja raha tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s jo helü suurõbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s kaema hummogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s kah jaanipäävä, tsukõl’ ujakõsõh, istõ kivi pääl- kattõ hammõ päält ris’tkeseq ja sai ter’vüs ka tagasi, nigu in’ne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s kargama setokõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s leeväga ja soolaga vasta Paasa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s liina, kai, timä naan’e kaes jo kolmadast elotusõst väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s liina, küüs’se söögikraami, an’d raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s müüdä koolimaia ja koolilatsõq ol’liq väläh ja naariq, et ples’spää, kos sa läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s nii süvvä, et õs jõvvaq muido kohki ol’laq ku kül’mä vii seeh hoiji. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s palja käegaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s päev k’äuma hummogult ja mõtõl’, et vaia no küläliisi ka kutsuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s päävä poolõ ja lät’s lavva kar’pi tuu niidikerä. timä ka päävä poolõ sis’se, ni sääl löüt’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s sis’e: kas jovvat mu hobõsõq ar ot’siq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s syss kandora mano vaenõ, üt’el’, et ma võta soo latsõ hin’däle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s tiin’dri süük’i viimä üt’s päiv - timä arki koolnuq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s tima Jordaani jiu taadõ mõtsa jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s timä minemä; kohe langakerä iih, sin’näq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s timä pallo pit’e, syss löüs’e üt’e inemise pääluu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s timä sin’nä sis’se minemä ja sääl ol’l kirotõt, et jumalst om ant soo uus’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s timä um´ma kodo kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s tuli kõõst lävi ja lät’siq teräq es’ unikohe, agana esiq ja olõq es’ unikohe - kyik’ puhas tüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s tuu juudi pap’p ka näidega üt’eh seeniq ku havvaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s tuu k’äsõn mul kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s täl kuurma üm’bre ja kut’s näid ap’pi, Migulat ja Kas’janit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s vana esä es’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s vana päiv peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lät’s vei kirvõ kodo, tulõ jal jär’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s väega suurõst joq, es jõvvaq kohki kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s, - väikene majakõnõ, lät’s tarrõ - ahi küttüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s Üri takah, tuu avit mehe hobõsõ ka muast väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s üt’ele kuniganaas’ele üt’lema, et milles sa mehevelega kokku elät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’s üt’s üt’elepoolõ mõtsa, tõõnõ tõõsõlõpoolõ, et ku mi olõ jo jumalameelest patadsõq, min sa üt’elepoolõ, ma lää tõõsõlõpoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’t aigu, lats püsüi kuigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lät’t tä sisse, kaes, naistõrahvas präätäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lävi rehesen’dse käveq sis’se, - õga hommogu reheväräq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läzi sis täll vele’ perrä, a neilõ ülti õnnõ, et timä ol`l` väega rassõs haigõs jäänü, siih laazaretih kuoli ärr’ ni um maahaki ärr’ jo matõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läz` sis kosilanõe kost`ma mõrrsä kodo, ku sis tul`l` kodo haar`d imä ruttu nõvvatellä, et agu sa poig vaest küläh käetühe oli? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läz sis ul`l` veli jäll vejo sõna perrä tigalasõ pesä süömä, a tigalanõ naas’ ilmatu väega pallõma, et olõ iks ni hüä mies, putu ui mu pujakõisi, neist zinz`o zirgukõist saa ai kellegi määnest kõtu täüt, a ku sa meid ello jätät, sis mi’ sullõ üzkõrra iks appi lää! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Läz’ ka timä sis kuninga mano, kõnõli sääl, et ma ka iks tei, mia tei, a mu vele’ umma ka mehe’ viländ, niimä lubahasõ, et ku määne that hoonõ palas, sis nimä kistutasõ uma kusõga ärr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lääi inne, ku tuu vesi arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääi kuigi puhtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääi kunagi vii perrägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääi, kuningas om vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lää-i, sa arõ viide." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
"Lää kar'usõkõist otsma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Lääki-is 82 pallokõsõ 83 aigu, tull ka suur siug, pää vii pääl pistü 84 , ja oiu 85 viirde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Lääki-is tuu pühäpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lää kosi õks ar," mõtlõs. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Lää_ks ma Riiga kosjollõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Lää_ks ma parmu puhtillõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/11.html
Lää külq, milles lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lää ma kae, mis tä tah tege.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää ma kodo, noq jää ma vanast joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää maq kaema, mis om esäl saadõt söögist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää ma riih’te, kaehhuda, kae, rehe aho kottal hir’s palas väli tulõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää ma tõistõ tallo. lää tarrõ, hiidä ris’ti ette, kumarda pühäse poolõ, üt’le, et tereq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lääme' siistä sedä tiidä..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
"Lääme' tarrõh suitsõda, sis läät kodoh". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Lääme aulavva taadõ, kaśke, kańke! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_08_laul.php
"Lää me ka hummõl sinnä kaema." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääme-ks Piitrele pinolõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_02_laul.php
Lääme-ks lääme mi, kos mi lääme… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Lääme-ks mi aulavva taadõ, kaśke, kańke! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_08_laul.php
Lääme mi marja küll majja, maŕakõsõ q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_12_laul.php
"Lääme nüüd ja võtamõ se poisi kinni ja annamõ tälle hää nahatävve." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Lääme su kodo elämägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Läämi' nakkami tänni, et sõda om mastõra all, sõda om mastõra all.» Timä tul'l kah ülest, kakas´ üte tammõ juurdõga vällä ja küüs'se, et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läämi, avitami temä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämi edesi: neländä kotusõ pääl om Räpinält peri Klaasi Urmas. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Läämi kaema, noq on timä joq valmis sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämi kaemi! http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
Läämi kaemi, mis paistus! http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
Läämi katõkese, toomi tä siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Läämi ka uustõ otsma, kos nimä jäie.» Ni nii [= need] läävä ka, kunigas kõkõ iih ja tõõsõ takah, a nimä õs lää ütte uust pite edesi, nimä käve kõõ oosõ ar inne, mis ol ´l hüvvä kätt, käävä, käävä ja nägeva: tiiä-äi, mis pilises edepuul. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läämi kolka kuĺatamma… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_17_laul.php
Läämi mullõ kaq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämi muudku pakku siist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läämi mu vele sanna!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämi naista võtõmahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/16.html
Läämi noq ynnõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää minä huulitsat pitte, sis näe är', kus olõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Läämi, proovimi jalqki! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq Haan´kaisi manuq tagasi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Läämiq, joomiq viina ka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq kaema, et mis tä tah virot’, et mis tä käve tah mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läämiq kaema, no om timä õks rotõl arq süüd." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läämiq, kaemiq, mis meist saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Läämiq, ma võta pääparandust!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq minemä, muud kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq miq poolõ ka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läämiq noq, tah om üts tarõhurdsigukõnõ, küsümiq sääl!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq pap’i poolõ ja pap’p õi lupaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq paremb panka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq siiäq üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq vahtsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läämiq vällä, kaemiq kas saq jõvvat peremehe viinavaati nõstaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läämi syss kodo.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Läämi syss tammõ mõtsa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Läämi vällä Jaani kaema..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Läämi üts ütte, tõõnõ tõistõ paika arq ja nakkami pühäliste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läänemaalt peri Priit trehväs’ Võromaalõ niimuudu, et sai tutvas üte Võromaa näioga ja no eläs tä nii siin ku sääl. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Läänemaa vai Mulgi prundsiga,» selet` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/muudiss.htm
Lää, niq kae, tulõ mõtsast üts teedakõnõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läänü sõs tarrõ, a kedagi es olõ kotoh ollu, muid ku üts vana imä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Lää, panõ tälle puhtambaq rõivaq sälgä ja nakka pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Lää pruutõ vargilõ." http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Lää pääle, k’äu pääe, ku ma tiidnü, syss ma lugõnu, a ma õs teeäq, et mis asi om, peräst ynnõ naksi mär’kma joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääqki-is küsümä kivikeisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää sepikkotta, seledä poisõlõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääsiki tõõsõ talo poolõ, a syss nimäq saavaq teedäq, kaesõq et kae timä olõi mukka rahul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää sinnä', rao pää maahha.» Tulõ siia', Karnilei lätt mäevärehti pääl vasta: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Lääs kavvõkõistõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää, säält tuu ja tuu mõrsja lätt arq käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Lää teedale-paabalõ kuldkaritsat ot's'ma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läät herra poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Lää ti mant Taivaesä mano,» ütel’ tuu latsõkõnõ ja kuuli. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
“Läät kaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läät, kirotat ta hindä üles, massat papilõ arq, syss tulõ vedatamine (piht). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läät kodo, nakkaq rahvast vasta võtma, niq saa sullõ jalq vana nimi ja vana elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läät kodu, om raha savipaan, mis sul pengi all sais ja säält ei lõpe raha konagi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Läät mõtsa ja tuut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Lää toolõ süvväq," kuningatütär ütel'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääts tuu herr naist rattilt võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läät sutt pakko, kahr katõ pojaga iih. http://www.setomaa.ee/
Läät üttest ärra täise pääl’. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Lää ummi latsõkõisi ravitsõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääva lähepähe, kaesõ, suur meri iih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läävä hommogu minemä, timä muudku lesätäs’ aho pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä hummogu pümmeh joq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä läbi mõisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä, läävä uusi pite, tulõ-õi otsa õi viirt, kõigi pooli haro, a mõista-ai tagasi ka tulla inäp, käävä sääl oosih mitu, mitu päivä, õks saa-ai vällä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läävä mano, kaesõ: üts nelänulgalinõ pühäne saina seeh ja rist otsah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läävä munt uust pite, sääl tulõ vesi vasta, sinna õi saa minnä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läävä muro pääle sügüsetse pääväga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä möödä ojakõsõst, kaesõq oja pääl kyik kullanõ raha niq hõpõnõ raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq edesi jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq, ei jõua tuua kolmõkeste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq esi tuuhu kõivo ülest, koh alla temä kolmkümmend aastakka passat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq haheq üle muro. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq, heitäseq sinnä mere viirde magama ja ütles timä kepile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq huulidsa pääle, ollõq kan’niga käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq härbänni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq istusõ ilosahe sannah laba pääl kolmõkese, kyik ütte näkko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq jalq hulka maad edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq jal targaq veleq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq kats jõkõ kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq kosjulõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq kyik kaupmehe poolõ pidolõ ja kats santi ka läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq kyik otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
– Lääväq lavva taadõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
Lääväq liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq linaq ka langas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq läbi mõisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq lääväq tiid pit’e, niq kynõlasõ: läämiq siist õkva, näet meil ommaq püssäq hin’däst, kas mi rüülit õigõq pel’gä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq, niq tulõ syss talomehene miis hobõsõga vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq, niq uibokõnõ tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq niq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq oinast tuuma, olõki-i oinast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq palakõsõ maad, tsura äestäs tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lääväq pala maad, juusk joodik kõr’dsisit väl’lä alastõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq sinnä, istõq sälgä, ajama üle merri, üle mõtsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq targaq sysarõq iih, niq kaesõq, sääl uibokõnõ, uibokõsõh üteh poolõh kullatsõ ubinaq, tõõsõh poolõh hõpõtsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq tiid pit’e, tüt’rik säl’lülde maah tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq tuud tiid pit’e, ni suur’ rahaunik tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq tõõsõlõ poolõ Jordanit jaq Iljä ütles Lisseile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq tõõsõ tütrega kaema käeperäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq veidkese maad, turak jalq tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq võtma, kyik läts arq perä ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq võtma, üttegiq saai kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq üte jyy viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lääväq üüsest küüsümä, paaabakõnõ üt’les, et olõi mul midägi teile süvväq andaq, üüsest kül võtasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä syss jalq, saava kuninga aia veerde, kaese kuningatütär aiah kul’atas, kullatsõ hiussõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä syss sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä sõs jal, saava kuninga aia viirde, kaese 71 - kuningatütär aiah kul'atas 72 , kullatsõ hiussõga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Läävä tiid pite, kääni mõtsa kura käe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läävä veitkese lähepähe, kaesõ, õt toh joht meri olõ-õi tah, om sääne ku kuld, mõtligi, õt tah om rüüvli kuld. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Läävä veleq tõõsõl pääväl Kriisa poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lää-äi toss lämmäst persest vällä. http://www.setomaa.ee/
Lää-äs inämb noidõ poolõ kaq, et tiq muq nehe mõrtsukaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Läükähti viimätse summa kottal künnel tala pääl palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lä’ts palakõsõ maad, ol’l miis, tugõsi aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõhmus) ja Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Lõigaku-i_ks ladvakõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Lõigas' arq terve tallitävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas' jalamar'a arq, hiit' suuhu, käemar'a ravit's' kaq arq, sai mere perve pääle paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas' pääq maaha, keeleq pan'd' karmanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas arq, niq ütel’ esäle, et kaeh, noq olõ maq prii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas haava maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas imä leevämurokõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas jalamar’a maahha, an’d’ tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas nisaq maaha ja pand paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas sõrmõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas sõrmõst vere vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas ubina poolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas’ kiku leibä, an’d’ üte sirdusõ imäle, tõõsõ pojalõ, kolmada sei esiq, neläs jäi üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas’ leeväpala jo pad’õmbakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas’ pää otsast, kuivas’ ahoh ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigas’ süämekese näile poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Lõigat haavalõ um kõgõ paremb, ku hobõsõ sita liem pääle pitsitedäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Lõigati arq timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigat kaq kyik nahagaq arq kasunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigat’i timmä kuus’ vuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõigutas munaq poolõs võismõlivva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõika arq ja panõ puuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lõika kolq savikunnu vitsakõist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõika kol suvikunnulist vitsakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõika leib, lõika lihha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lõikaq, lõikaq!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/8.html
Lõikas õks pala, "Kas viländ joq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Lõika sõrmõ seest veri väl’lä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõiksiq jalq vahtsõ pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõiksiq kirstu man imägaq kolmõnukalitse palakõsõ rõivast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõiksiq kõokõsõ maaha, teiq kandlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõiksiq poolõ pätsi leibä, et sant jumalavaenõ, miq anna sullõ poolõ pätsi leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõiksiq rihma katski, lasi sepä alla tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõikuisi tegeväq kirurgiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirurgia
Lõikuskuun 1864 tekk' lõpoeksämi perämädse osa ja tiidüskund tunnist' tä 23. mahlakuu pääväl 1865 cand. theol. kraadi väärilidses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Lõivu Ain selet’, et parla om nätä, et tatrigukruup lätt parõmbahe müügis ku vähämbä suurma, vähämbält sääl pääliina puul. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Lõkõridõ kontsert'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
«Lõkõridõ» plaadi «Süä kisk» pääl om 19 laulu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Lõkõriq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Lõkõriq ei jätäq kedägi külmäst selle et mi esiq ei jääq lauldõh külmäs. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Lõkõriq (kuralt): http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Lõkõriq pand võro kuraasi vai seto illoshallõ tundõgaq helkämä egasugumaidsõ rahvide egäl aol luud muusikat. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Lõpetuses viil kõrd tuust reisiraamadu soovitusest. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Lõpon näüdätäs, et kerä ruumala om timä raadiusõ kõrdlinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Lõpos asot' tä elämä Korintosõlõ, kon elli iks niisama tagasihoitligult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Lõpos jäi tä viil võlgo sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Lõppi joogivesi är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Lõppi sõda arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõppkokkovõttõh om jo kõik majandusõ takah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Lõppkokkovõttõh om tuu kallimb kah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Lõppkontsõrdil tull’ poissõ mano haha pääga naistõrahvas, kiä ütel’: kas tiiät, et ti olõt sugulasõ?!» kõnõlas Tiiu. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Lõppu -(h)n või lukõq kolmõ muudu: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Lõpueksamiq tekk` 1918. a. Tüüt` 1814 kodoopõtajana Lätimaal Ruhjan ja 6 aastat Vändra mõisan von Ditmari man. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Lõpuh lühkene synaraamat edimäst kõrda ettekandõh tarvitõt synnoga. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Lõpus jäivä poolõ asjost õks terves, a pall’o suurõ poti lätsi lahki, selle õt es olõ ütesugudsõ paksusõga. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Lõpus leväsupi süümine. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Lõpus muutu Milvi tõsitsõs ja pand’ kõigilõ süäme pääle: http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Lõpus nimit' tä ranna põh'a- ja keskosa Hanoveris, Hannoveri huuvkunna avvus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
«Lõpus om nii, et ku ti tulõti sannast vällä ja teil om hää olla ni ti tahas kõiki kallista, sis võiti kimmäs olla, et nii iho ku heng saiva puhtas,» ütel’ Mare lõpõtusõs. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Lõpus om seo siski Võrumaa inemiisi siseasi. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Lõpus otsõ rüäsalvõst viimätse suitsupeki kah vällä. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Lõpus pandsõ kadajaossõ ahju, sis oll’ lihal hää maik. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Lõpus sai nätä, määne mustakarva kirjuga kauss inneskidsest valgõst kausist om saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lõpus tull' imä esi kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Lõpõda, syss ütle, teno Jumalalõ, et kõrda läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõpõ, lõpõ, põllukõnõ! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
"Lõpõn'g29." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Lõpõq, lõpõq, põllukõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx3iv.html
Lõpõq no_ks lõpõq, põllukõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/18.html
Lõpõt` Võru kaugoppõkeskkooli. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Lõpõtadas arq ketramine niq alostõdas kanga kudamisega. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Lõpõtagõq no ärq tuu ringe pidämine päält tunnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Lõpõtagõq umõta ärq oppajide "seksiooniq" nädälä seen, pidäge tunniplaanist kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Lõpõtajit oll' 50, a pall'o es saa kas transpordi vai tervüse peräst pääliina minnä, noilõ saadõtas tunnistusõ postiga kodo. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
45 Lõpõtaminõ 19. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Lõpõtusõs lätt jutt kõrras ilma ettearvamisõ pääle kah. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Lõpõtusõs pallõlsi üteldä hinnatul perretohtril mõnõ hää oppusõ-sõna, midä võinu egä inemine kõrva taadõ panda. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Lõpõtusõs tulõmi tagasi Mõnistõlõ ja Harglõ kihlkunda, noidõ legendi tulõva kõgõ otsa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Lõpõtõdas ärq ketramine niq alostõdas kanga kudamisõga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Lõpõt’ Tartu ülikooli aokirändüse eriala 1996. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Lõpõt’ poiss uma aastaka arq ja jät’t jumalaga ja läts umma paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõtt tarrõ - tuu pois’s, miä täl’le opas’, istus kosilanõ lavva takah, vanahalva tütär’ kõrval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lõukoiraq arq sööväq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõuna-Eesti eri nulgõst olõ mõnõ jutusõ tennü, vast saa naist ka ütskõrd raamat. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Lõuna-Eesti haigla õendusjuht Trolla Jana selet’, õt seoilma-aignõ oppus avitas huuldajil saia viil parõmbis as’atundjis. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Lõuna-Eesti keriguopõtajaq olliq lõunaeesti keele kaitsjaq 19. http://wi.ee/voro/
Lõuna-Eesti kogukund om sääne, et ku sa satat maaha, sõs tä lask sul uma nõnakõsõ veritses lüvvä, a tulõ ja avitas ja pühk sul tuu nõnakõsõ puhtas. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Lõuna-Eestin oll´ kõva velistekogudusõ liikumine ja nuide kiräsynna liiku mi maie pääl kah. http://wi.ee/voro/
Lõuna-Eestin oll’ kombõs noidõ pühhi aigu ehitäq häll . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Lõuna-Eestin om taa hain tunnõt ku viinalill, selle et tedä panti sagõhõhe kos'aviina sisse, et viin vägevämb ja armuasjo ajaminõ kimmämb saassiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Lõuna-Eestist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Lõuna-Eesti üte suurõmba lihatüüstüse juhi synnu perrä pakutas õkva parhillaq eläjid inämb, ku vaia olnuq, a säänest olukõrda olõ-i inämb kavvas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Lõuna-Korean; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
LõunaLehe toimõndus om Võrol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
LõunaLeht, 27. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Lõuna-Võromaa laulõ kuulõt joba mitmõ plaadi päält, a naid Põh’a-Võromaa kihlkundõ, miä siiä Põlva ümbre kokko omma hoitunu, Kanepi, Põlva, Räpinä, noid laulõ nii väega plaatõ pääle ei olõ küündünü. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Lõuna aigo nimä' kadõhuist tettä' ei' saavad, kõkõ pareb aig olõvad neläpäävä õdago ja üldse õdagidi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Lõunaaigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõuna aigu pan’ti kari saisma, naksi kar’usõ lõõnaht pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõuna-eesti ehk uandi kirändüse kuldaigu kuulus vanauandi rahvaluulõq. http://wi.ee/voro/
Lõunaeesti keele Võro murdõ ala om umal aol lihtsä moodugaq paika pant: http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunaeesti keeleala paikapandminõ om ületsele küländ lihtsä: piir põh’aeesti ja lõunaeesti keele vanno murdidõ vaihõl lätt Mõisaküläst Villändi lähküle, säält Võrtsjärve põh’aotsa ja säält põh’a puult Tartot Imäjõõ suuni. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõuna-eesti keele- ja kultuurirogrammi abige om sii aaste laanin tetä näitess Karksi valla mulgikiilside laule vestival. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Lõunaeesti keele kynõlõjid om tegelikult veiga veidoq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Lõunaeesti keelen om nätäq helümuutumiisi, mink poolõst om lõunaeesti kiil kõigist tõisist õdagumeresoomõ kiilist tõistmuudu: http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunaeesti keelen om tä kirotanuq luulõtuisi, tähtraamadojuttõ ja jutussit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Lõunaeesti keelen pidi tä jutussit Otõmpääl ja kirot' tähtraamadujuttõ Tarto Kalendrihe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Lõunaeestikeelne. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Lõunaeestikiilse referaadi vai uurmistüü tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Lõunaeesti kiilt om vahel nimmat ka ugandi keeles, selle et tuud kiilt om kõnõld terve Ugandi innemuistsõ maakunna maiõ pääl (ja kavvõmbalgi). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunaeesti kirändüse säändse jagamise alussõs om võet keeletiidläisi jaotus Lõuna-Eesti keelemurdist. http://wi.ee/voro/
Lõunaeesti kultuuriluu oppamise mõtõq om, et opja: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Lõunaeesti oll’ üts säitsmest õdagumeresoomõ innemuistsõst murdõst (õdagusoomõ, põh’aeesti, lõunaeesti, liivi, vadja, innemuistnõ kar’ala, innemuistnõ vepsä) ja om võrdõlõja keeletiidüse jaos üts kümnest õdagumeresoomõ täämbädse päävä keelest. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunaeesti pulmatrall Tarton Tarton Hansahoovi tiatrin mängitäs Ilvesse Aapo kirotõdut ja Komissarovi Kalju lavastõtut suvõtükkü «Pulmatrall». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Lõunaeesti s-pöörüsselõppu om kõrvuisi säet ja alguperä poolõst samas loet hulgan maailma keelin (ka ladina kiil) ettetulõva mediaalsusõ kategooriagaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunaeesti tegosõnavormõ tegemine om uma vanaperälise olõki poolõst küländ üttemuudu soomõ keelega, a ette tulõ ka suuri vaihit alossäädüisin. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Lõunajago om kõgõ kuum ja rõssõ, a põh'apoolitsidõ korgõmbidõ mäki pääl või talvõl mõnikõrd esiki külmäkraatõ ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Lõunani lät’si iks jumala üäldäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõuna paiko kuulva pakõja jälke hindä sälätakah suurt mühinät ja kohinat. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Lõuna paiku nakas’ piksepilvi luuma ja müristämä. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Lõunapoolidsõmba jao nimit' tä Columbias Columbia jõõ perrä, miä sääl om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Lõuna puul om päiv puumustri rohkõmb «sisse söönü», põh’apuulnõ laud om rohekamb. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Lõunarõnnal lätsiq kah vinneläseq edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Lõunasöögi sai tä ilmaiist egal nädälipääväl esiq perekunnan: iispäävä Schulinusõ Carl Friedrichi man, tõisipäävä gümnaasiumi inspektri ja ülikooli eesti keele lektori Mickwitzi Carli man, kolmapäävä aoluu ülemboppaja Santo man, neläpäävä usuoppusõ ülemboppaja Lütkensi Johanni puul, riidi vinne keele oppaja Rosenbergi puul, peränpoolõ s'aksa keele ülemboppaja Riemschneideri puul, puulpäävä ülikooli lauluoppaja Brenneri puul, pühäpäävä vana oppaja, kreiskooliinspektri Oetteli Carli puul, kiä and' pääle lõunasöögi viil massulda kortina ummi eloruumõ pääl ni kinka kolmandast tütrest Eugeniest sai ildampa Jakobilõ naanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
12.30 Lõunasüük koolimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
12.30 Lõunasüük koolimajan ja kodosõit. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Lõunavaihhõ lätsi tuu poolõ kyik süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõunavaihite käü, inemisi essütäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõunavaihõl jäl tuusama soekõnõ saisõ sääl puhmu takan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Lõunõ-Afriga Vabariigin om taa 6,2 mill'ona inemise imäkiil ni taad mõist sääl viil 4 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Lõunõ-Afriga Vabariigi pääliin om Pretoria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5una-Afriga_Vabariik
Lõunõ-Afriga Vabariik om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5una-Afriga_Vabariik
Lõunõ-Afrikan naati rassõ erälde hoitma joba sõs, ku tuu oll' Hollandi koloonia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Lõunõ-Ameeriga suurus om 17,84 mill'onat kruutkilomiitrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-Ameeriga
Lõunõ-Ameeriga vai Lõuna-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-Ameeriga
Lõunõ-Eestin om sannu ja sannan käümisega köüdet kombit olnu inämb ku Põh´a-Eestin vai saari pääl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Lõunõ-Eesti pästmiskeskusõ menetlüsbüroo pääas´atundja Jürgensoni Armand: http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Lõunõ-Eestist om rämmä hulga harvõmb löüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Lõunõ-Iämeri om suurmeri , kohe kuulussõq ilmamere kõgõ lõunõpoolidsõmbaq viiq - nuuq, miä jääväq 60. lõunõlakjuskraadist lõunõpoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-I%C3%A4meri
Lõunõ-Korea , ammõtlidsõlt Korea Vabariik , om riik Hummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-Korea
Lõunõ-Korea puulsaarõ lõunõjaon; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea
Lõunõ-Kreekan usuti, et lasits oll' inne olnuq mõrsja, kiä muudõti eläjäs, kiä kadõhusõ peräst' naas' lahkma tõisi mõrsjidõ kleite. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Lõunõeesti keeleala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seto_kiil
Lõunõeesti keeleala õdagu- ja põh'ajaon kõnõldavit mulgi ja tarto kiilt peetäs täämbätseni pääväni inämbüisi murdis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti keele lähkümbäq sugulasõq ommaq eesti , vad'a , ja liivi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti keeleq ommaq võro , mulgi , tarto ja seto kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti keele täämbädse päävä variandõst peetäs umaette keeles inämbüisi õnnõ võro kiilt , miä om eesti kiräkeelest kõgõ kavvõmb ja erälde keeles tunnistõt ka ISO Riikevaihõlidsõ Standardiorganisatsiooni puult (( keelekuud vro ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti keelist olõ-õi säänest kokkokõlla ka mulgi ja tarto keelen , kon om kõrraligult alalõ õnnõ ä -harmoonia (nt külä, Elvä ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Lõunõeesti kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunõrühmä kiil vai kiili (ja murdidõ) rühm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti kiilt om (päämidselt 1990. aastidõ algusõn) nimetet ka uandi ( ugandi ), ugala vai võro-seto keeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti kiilt om traditsioonilidsõlt peet eesti keele murdõrühmäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Lõunõeesti kiräkeelen ilmu 1686 . aastal, inne põh'aeesti kiilt, Wastne Testament ( Vahtsõnõ Testament ), a terveq piibli ilmu perän tervehnä siski põh'aeesti keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Lõunõeesti (tarto) kiräkeelen ilmu Vahtsõnõ Testament edimäst kõrda 1686. aastagal ja viimäst kõrda 1905. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piibli
Lõunõhummogu-Aasia Maiõ Assots'ats'uun (inglüse keelen The Association of Southeast Asian Nations , lühkolt ASEAN ) om geopoliitilinõ ja majandusorganisats'uun, kohe kuulusõq 10 Lõunõhummogu- Aasia riiki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5hummogu-Aasia_Mai%C3%B5_Assots%27ats%27uun
Lõunõhummugu-Eestin om olnu esierälidse sanna teretüs- ja tennämisesõna’ ja om kombit, midä mujjalpuul Eestin ei tunda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Lõunõjaon pääl om kuivõmb ja sääl kasusõq puhmoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Lõunõnaba om punkt s'oo joonissõ keskel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5naba
Lõunõnaba vai lõunõpoolus om punkt lõunõpuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5naba
Lõunõ puul om Guayana korgustik, kon om maailma kõgõ korgõmb viisadang - Angeli viisadang - ja tepuiq , lavvakujolidsõq mäeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Lõunõ puul om lasitsit inämb, a põh'a puul om suurilasitsit inämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur-lasits
13.00-14.00 Lõunõq Seto Talomuusõumi Tsäimajah (söögiraha 50 - 82 kruuni). http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Lõunõsaami keelen pruugitas ladina kirjä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5saami_kiil
Lõunõsaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 500 inemise ümbre Norran ja Roodsin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5saami_kiil
13.00 – Lõunõsüük. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
13.00 – Lõunõsüük'. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Lõunõt ei hiidetä suurõ tsähväkuga, a tsibistedäs müüdä kerest tasaligult. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Lõunõt hiidetäs kuuma vai löüge viiga, külm vesi jahutas kerest ilmaas´anda maaha. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Lõunõt võeti üllen laudu pääl niiviisi, et olti pikäle, jala saina puul ja pää keskel, viht käve pää ala. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Lõunõõdagujaon, kon satas inämb, kasus igihal'as võso ja hõrrõ mõts ( tamm , vaher , akaatsia ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Lõvi ( Panthera leo ) om suur kiskja, kiä eläs Afriga savannõn ja puulkõrbin nink India õdaguosan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5vi
Lõviga vapp om perit 1737. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Lõvikõnõ haar'd' suuhtõ, tõi arqki kaarigu vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõvi oll haardnu timmä kaala pite kinni ja pitsähünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõvi om kassi sugulanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5vi
"Lõvi, peremiis hukatas!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõvi tiinüs kest keskmädselt 108 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5vi
Lõvi ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõvvi kiä puttuq ka tohi-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lõvõlõ murra vatsk, rasvaga määri väräq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
11.00-15.00 Lõõdsaehitüse tüütarõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Lõõdsakuninga pillimängu om Eesti Raadio arhiivin alalõ umajago. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lõõdsamiihil om Kikka-aastak Urvastõn sündünü ja Valgjärvel elänü lõõdsakuninga Kikka Karla sündümisest saa timahava sada aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Lõõdsamänguhuviliidsi om vanalõ Võromaalõ nii hulga tegünü, et om peris murõ, kost mängmises pilli saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Lõõdsamängu om Juhan esi är op’nu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Lõõdsapoisi tegevä Põlva kuulsas «Toomasõ ja Henriku pillimänguga om Põlva kant saanu tagasi kuulsusõ, miä siin kunagi oll’, ku mängse Kikka Karla, Kurõ August ja Elmar, Reino Richard ja tõõsõ,» löüd nuuri pillimiihi oppaja, pillimeistri Tartese Heino (59). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
- Lõõtsaehitüse tüütarõ. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Lõõtsamängjä': http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Lõõtsamängjä' Harri Lindmets ja Alo Pihu. 11.30. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Lõõts om kallis pill Noormaa Tarmo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Lõõtspilli ehitämine om keerolinõ: egäl lõõtsal om 2300 juppi: nupu, keele, nagla, raami. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Lõõts valiti Uma Pido märgipillis tuuperäst, et lõõdsamäng on meil jälki moodun. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Löidse karja kalda päälta, tutu, lutu: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/18-ara-katte-karjakene/
Lövvetäs algklassõst üles nutiga latsõ, võetas vaivas näile tiidüsliidsi tegemiisi pakku. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Lövväi midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lövvämi ütenkuun järgmädse Uma Pido sõnomi! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Lövväqki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lövvä sääne sann, kon vähämbalõ seltskunnalõ lätt sanna üten uma perre inemine. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/turismisaunad
Lövvüs inemiisi, kiä mõnd haisu kannahtaki ei võiq ja, ku nimäq sõski tedä piät nõnna tõmbama, ärq minestüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Löövi (telgi) ülespanmise kotussit lövvüs koolimaja ümbre kah. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Löüdnugi üte vanamehe nime säält ja tahtnu toolõ uma nuiaga surmamatsu kopsata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Löüd näütüses mõtsa vaihõlt mõnõ kokkosadanu lobotka. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Löüdsemiq ka üte huvitava jäänüki vanast tammikust Simaski kaldõh, Võmmorski puul. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Löüdsemiq peris pall´o vannu matmispaiku - kääpit. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Löüdsemi tuu, ku muusõumi hoovi pääle lillipinnärd kaibsõmi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Löüdä sääne miis, kiä olõ-i jordo, sünnütädä tälle kolm last… http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Löüdü tõõnõ miis kaq, kes läts kuninga mano tuu jutugaq, muidogiq proosta miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüdü üts miis, läsänaase poig, kes võtsõ tütre üles otsiq ilma massuldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse, et villa, herne ja ua kah ar kannõdu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Löüse jalq tulõasõmõ, tunglakõsõkiq palasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse_ks koolija kaali all. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Löüseq syss koh üts tarõ jaq tal'l ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüseq üte kivi jaq lätsiq jäleq kivi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüseq üte risti otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse sannast üles vanamehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse syss üte purdõ, läts üle ja ütel, “Kiä so purdõ om pandnu, ku om eloh, syss Jummal avita, ku om koolnu, syss Jummal ülendägu timä hing!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse säält viil tuu vanahalva kihva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse tulõasõmakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse tuu latsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse uma esä jo tsia kar’ah kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse viil kolm peremiist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüse ääsi alt üte rauatükü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löüti sõrmus arq ja jäi tülü otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Löütü kimalanõ (ladina k Bombus confusus) om nii haruldanõ, et tuul eestikeelist nimme olõ-i, kõnõlõmada võrokeelitsest. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Löüt’i timä sääl üles, syss ülembpapp kai, et timä es olõq halvast län’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
15 Lübecki Helve: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
9.30 Lübecki Helve, Reimann-Truija Nele, Salve Kristi: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Lühendus s. on = sysarõkõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Lühendus s. on = sysarõmehekene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/12.html
Lühendus v. k . on = velekene kallikõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/55.html
Lühendüisi nimekiri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChend%C3%BCseq
- Lühike lõigat, mis sa taht? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
“Lühikene teadus ja tähtis palumine” [Lühkene tiidäqandminõ ja tähtsä pallõminõ], 1887 (Hurt 1989: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Lühkene võro- eesti loodusõcäpendämidse synastu. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Lühkese' uh'akõsõ, a kavvõndõhõ künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühkese püksi, lahkinõ Metallica-hamõ, pass: seo oll’ kõik, mis mul viil alalõ oll’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Lühkese uhakõsõ, kavvõ künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühko' uh'akõsõ', kavvõ haarusõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühko-lühko uh'akõsõ, kavvendehe künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühko uhja', kavvõ künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühkü j kirotõdas üte tähega, pikk ja ülipikk katõga (pikk j või ollaq kirotõt ka i-ga), nt maja , osakäänüs majja (vai maia ), sissekäänüs majja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Lühkü j kirotõdas üte tähegaq, pikk ja ülipikk katõgaq (pikk j või ollaq kirotõt ka i -gaq), nt maja , osakäänüs majja (vai maia ), sissekäänüs majja , niisama niguq kava, kavva, kavva vai tülü, tüllü, tüllü . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Lühkü kokkovõtva jutu omma eesti-, inglüse-, soomõ- ja vinnekeeli. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Lühkü lainõ saatjaga võtsõmi Eesti Raadio signaali vasta ja lassõmi eetrile. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Lühkült savvusanna-tegemiisist märdipääväst märdipääväni. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Lühkü pruukmisoppus (noilõ, kiä viisi-i pikki oppuisi lukõq): sinidseq lingiq veeväq olõmanolõvidõ artiklidõ mano; verevile lingele om artikli mõtõld, a tuu tulõ viil kirotaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Lühküst aigu oll Kuldren ingliskeele oppaja ja kavvõmb aigu Urvaste postimiis. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Lühkü teedüsleht Vana Võromaa savvusannakombist ja sannuga turismitalodest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/turismisaunad
Lühkü uja, kavvõndõhõ künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Lühükeisi etteütluisi kirotamine ja lühükeisi jutukõisi tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lühükene ülekaehtus elo ni kirätöie kotsilõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lühükene ülekaehtus kodopaiga aoluu kotsilõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lüllemäe koolin opp timahava sügüsest 55 last ja ka seol tsill’okõsõl koolil om vaia ellojäämises uma nägo löüdä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Lüllemäe põhikuul nakkas seost sügüsest tegemä kõrra nädälin umakultuuritsõõrõ nii algklassilatsilõ ku ka oppajilõ ja latsivanõmbilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Lünktekste täütmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Lütseum (Eszterházy Károly korgõkooli päähoonõq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
«Lüvvä ei küsüjä suu pääle,» tennäs Tiiu ettevõttit, kiä olõ-i pall’os pidänü ummi tuutmisjääke koolilõ anda. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Lüvvä-äs kellä es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Lüü' iks pille..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Lüüdi kelli ker’koh, pallõldi Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüüdi kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 3000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BC%C3%BCdi_kiil
Lüüdi sinnäq sillapää, põrutõdiq vereväq tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Lüüdi timä risti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüüja kuktas väiko pulga üles ja lööse timmä suurõmbaga. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Lüüja võtt kepi nii kätte, kuis joonisõl nätä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Lüü kats kätt kokko Jumala poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüü, lüü nuid tulinõvva, kibõnit tsiugõlõs, hatakõnõ hauk, nigu jõud, oinakõnõ sarviga pess - avita-as midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüü minno hää poolõ põsõ pääle, ma süü kättemassus su latsõ är… http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Lüü müürü, saat hõpet, lüü hõpet, saat kulda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1026
Lüü nuuq kats valgõt kätt maaha, ku tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüüq noq hopo... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lüüq viil, maama, lüüq viil üts vuur!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lüüq viil üts voorikõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Lüüq õks hopo, hoiaq minnoq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Lüüsi pääl kasus suur haav. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüü timä rasõvat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüü tuul silm vällä, kes sinno siiä om käsknü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Lüü tuu üts vasta lauda mütsüga, “Tasa!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Lüü väräq vallalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ooska jõi kõvva vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ooska jõi uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ooska käega lei, kolq versta lakõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ooska lei käega, kats versta maad lakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ooska säält ku vällä karas’, lei nelli pääd otsast kõrraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
L’ääpa külä, Nudretsa, Puravitsaq, kõik’ võt’iq ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
MA LÄTSSI ORGO OMMATSILE (Ran) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
MAN KA ÕKS EDESI EESTLÄISIS JÄIÄ’! http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
MAQ ESIQ JA MUQ PERE. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
MASU-ao bussisõit Võrolt Oravile om nika ku 10 aastagat vannolõ latsilõ ilma rahalda, tõisilõ raha iist. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
MEIE JA TEIE POISID O’O MULL VÄHIK VÄHIKENE, armas halli särgikene! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/pulmalaulud/
MEIE KATSI VAESI LATSI (San) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
MEMM LÄTS KARJA SAATIMAIJE (Puh) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
MERE PÄÄL KOL' KULLATSÄUKA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1144
MES OLLI VAESE LATSE PALK? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/977-2/
MES O´LLI VAESE LATSE PALK? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/977-2/
M.G. Grenziusõ “Eesti-Ma Rahwa Kalendri” katõ edimädse aastakäügi (1796, 1797) kokkosäädjä. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
MIDÄ LAAGRIN TETÄS? http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
MIIS MAA ALL, HABÕNA' MAA PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
MIIS MEELELDÄ, HOPÕN JALOLDA'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
MILLES VILJA SIIN VIGATSE? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/28/29-milles-vilja-siin-vigatse/
MINA HOIA MEMME UTET, mina kaidsa memme karja. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
MINA LÄÄ SIIDILÕ (Ote) (V-) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
MINA OIJA MEMME UDE (utte), kaitsa memme karjakõsõ, memm tek’k mulle musta kuuba, üdsimusta ünderigu: tsia sõõrust, lamba jalust; kassikäpätse kasuga. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
MINE MINUST, UNEKENE! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/977-2/
MIS KÜLÄLINE, TUU PADI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
MIS NE KULLI SIIN NO OTSVA? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/uuemad-mangud/
MIS SA KAVVA KOTTUN TEID? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/6-mis-sa-kavva-kottun-teid/
MIS SA, NAARUS, MINDA NAARAT? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/977-2/
MIS SEO MASMA LÄTT? http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
MIS TE SANDI SAISATE? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
MIÄ? http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
MIÄ OM VAIA ÜTEN VÕTTA’? http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
M. Kalkun ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
MK kotsilõ om lukõq: http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
(M. Müürüorg) Kirgeles nigu tulõpiru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(M. Sibul) Sannah tohi-i üldä, et äi noq tuud tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
MTÜ Hinokad – uurva ja võtva pildi pääle savvusannu; loe kirotuisi keresse eihtamisõst ja koobasannust: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
MTÜ Hinokad võtva iist Vana Võrumaa savvusannu raamatu kokkupandmist, Võro Seltsi VKKF ja Võru Instituudi kuuntüün pandas savvusann Eesti kultuuriperändüse nimekirja. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
MTÜ Robootika andsõ Haani koolilõ ka aasta üllätäjä avvohinna tuu iist, et kuul om seol opiaastal robotivõistluisil kõgõ inämb silmä jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
MTÜ Setomaa Turismi vedosnik Pärnoja Ülle om a murõh kuningriigipäävä setopärasuse üle. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
MTÜ Vanaajamaja kõrraldas tinavaasta (2014) radokuun palkmaja ehitämise kursuse, mille joosul ehidedäs väikut palksanna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
MTÜ Vanaajamaja tege aastan umbõs neli vanaperälidse ehitüstüü kursust, ütele kursusõlõ om paras võtta kuus opilast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
MTÜ Võro Selts VKKF , Võro Liinavalitsus, Võro Vallavalitsus, Põlva ja Võro maavalitsusõ' ja Võro instituut. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=73&Itemid=93
MTÜ-n Vanaajamaja uuritas, hoitas ja opatas Lõunõ-Eesti taloehitüst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
MU LATSÕPÕLVÕ VÕROMAA Inda Kõiva Kis tiid viil ilman säänest uhkõt paika, kos rüäpõld kündäs oru nõlvalõ, sääl põllumiis piät kimmält atra hoitma, et tuu ei lähäs vao päält kõrvalõ. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
MUL OLL ÜTSI VÄIKE VELLE (Ote) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
M. Viissada saelauda, kaits veel kaaselauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
"Ma' karga sullõ sälgä!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ma'ks mõista-as tuost midagi halva mõtelda, naari, tõbras, esi ka viel muidega üteh, kiti latse kinähüst, kadelikke kaehtajidega kõiki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma' käve 83 minevaastaga kos'tmah 84 sääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"Ma' lää ütsindä' õnõ20." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ma' sei ar su hanikõsõ, ni' sei võisipiimä tarõ päält! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ma' sullõ tuu kats kotitäüt pähkmit! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ma' sullõ tuu kats orrõtäüt valgiit kannu! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ma' tiiä siin lähkoh üte havva 35 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
"Ma Liisit ämp ei võta." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
«Maa-ala om suur ja ega mi ka peris täpsele ei tiiä, mis egä puu ja puhma all kasus vai kon om karsti nättü.» http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Maa-ala, piiriq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Maa and meile söögi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Maa anti ja naksiva kõik ehitämä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
– Maadaq saa kas suurõ telgi all vai uman telgin. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Maad olõ-õs viil olnugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maad ol’l kyigil nii pal’lo ku tahtsõ, a jõvva-as nii pal’l’ond arq puhasta ja väetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maad om vilä ja rapsi all 300 hektärit, vabarnat 0,4 ha ja 50 tsika. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Maaelo om elo vundament olnu, a terve elo om tuu vundamendi päält maaha lännü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Maaelo om puhas tervüs! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Maaelo oppus kuulõhe Rõugõ kandi turismividäjä Piho Aigar om vällä tulnu mõttõga viiä maaelo oppus kuulõhe:kõrrast inämb läävä inemise liina ja tiidmise maaelost kaosõ põlv-põlvõ takah. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
«Maaelo oppust olnu vaia külh, selle et ma olõ nõuh taaga, et kõik latsõ lehmä inämb är tunnõ-i,» ütles Võro Kreutzwaldi gümnaasiumi direktri Martinfeldi Katrin. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Maaelo um jälki muudu minemän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Maa erätedi arq, a mõts jäi ütine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maaha panõ, kotti kae! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maahaviimine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maailma Tervüseorganisats'uun (inglüse keelen World Health Organization , lühkolt WHO ) om riikevaihõlinõ organisats'uun Ütitside Riike man, mink tsiht om inemiisi tervüse hoitminõ ja võidõlus tõpi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_Terv%C3%BCseorganisats%27uun
Maailma edimäne ilmaruumilindaja oll' vindläne Gagarini Juri ja naisist kah vindläne Tereškova Valentina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilindaja
Maailma kiili nimekiri lugõ üles hulga ilma kiili, a olõ-i lõplik ega tävvelik, tan olõ-i kavvõst kõiki ilman kõnõldavit vai kõnõlduid kiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_keeleq
Maailman käü jo ammuq kultuure sõda ja meile püvvetäs selges tetäq, et tõkkõpuu nõsõs ynnõq tuu tii pääl, miä vii Kristusõ havva manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Maailman om S'aksamaa inemiisi arvo poolõst 15. kotusõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Maailman tetäs kõgõ inämb kergejoustikku , jalgpalli , korvpalli , poksi , võrkpalli ja ujomist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Maailm lätt kyik hukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maailm lätt ütidse liikmisõ tsihin. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Maailm om kõik tuu kokko, miä olõman om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Maailm on külh vallalõ inämb ku kunagi varrampa, a tuu ei tähendä viil, et kõik piät ütte kiilt ja näko minemä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Maainemisel piät olõma: http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Maainemise muudu ütlemise omma vängembän sõnastusõn, a näil om hulga elutarkust seen. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Maainemise omma tõistsugudsõ ku liinan. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Maainemise tiatrijutt Lauritsa Piitre Kütiorost Koloreino küläst Viimätsel aol om mul tiatriga köüdet läbielämiisi väega veidü olnu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Maainimeste aites ei joole ta kunagi lännü, vaid ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Ma ai särgi sälgä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Maa ja muu mateeriä tiirotas timä ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Ma aja sullõ jutusit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maa ja taiva vaihõl liigus tuul , satas vihm ja lumi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Maajärv (Rammusaare järv) - Maalaht - Maanteejärv (Leigo Maanteejärv) - Maardu järv (Liivakandi järv) - Maaritsa Alajärv - Maaritsa järv (Maaritsa tiik nr.1) - (Maaritsa lombid) (5 lompi) - (Madissoo tiigid) (3 tiiki) - Madsa lump (Madsa lomp) - Magari järv (Magari paisjärv) - Maidla järv (Maidla paisjärv) - Maidla paisjärv - (Maidla tiigid) (3 tiiki) - Mailaht (Soulaht, Soolaht) - Maiori järv (Majori järv, Tsiirjärv) - Majasoo tiik - Maksameri - Maksmeri - Maksmeri - Mandle järv (Riiska paisjärv, 2. http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Maakeelitsit kuunimmi om pall'o ja esiq paigon ommaq nääq esiqsugudsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Maakerrä yks ümbre ei pööräq, niguq ei saaq ega võrumaalasõ latsõlõ andaq korgõmbat haridust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Maakerä saisa-iq paigal, a püürdles tele ümbre, miä lätt läbi põh'a- ja lõunõnaba. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Maakivest keresse tegemine om plaanin ka üles filmi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Maakund: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
Maakunna ala käü katõsa kihlkunda, kon ka parhilla võro kiilt kõnõldas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Maakunna arõngufondi tulõssi edesi aia. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Maakunna eläniguq ommaq roodsikeelidseq ja ainugõnõ ammõtlinõ kiil om roodsi kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ahunamaa
Maakunna keskus om Budapest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pesti_maakund
Maakunna keskus om Debreceni liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hajd%C3%BA-Bihari_maakund
Maakunna keskus om Egeri liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Maakunna keskus om Győri liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gy%C5%91r-Moson-Soproni_maakund
Maakunna keskus om Kecskeméti liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%A1cs-Kiskuni_maakund
Maakunna keskus om Nyíregyháza liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szabolcs-Szatm%C3%A1r-Beregi_maakund
Maakunna keskus om Pécsi liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baranya_maakund
Maakunna keskus om Salgótarjáni liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%B3gr%C3%A1di_maakund
Maakunna keskus om Szegedi liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Csongr%C3%A1di_maakund
Maakunna keskus om Szekszárdi liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tolna_maakund
Maakunna keskus om Szolnoki liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%A1sz-Nagykun-Szolnoki_maakund
Maakunna keskus om Székesfehérvári liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fej%C3%A9ri_maakund
Maakunna keskus om Tatabánya liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kom%C3%A1rom-Esztergomi_maakund
Maakunna keskus om Veszprémi liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veszpr%C3%A9mi_maakund
Maakunna keskus om Zalaegerszegi liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zala_maakund
Maakunna lõunõhummogu piiris om Tisza jõgi, põh'aosan ommaq Mátra ja Bükki mäeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Maakunna pindala om 3637 km². Sääl eläs päält 300 000 inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Maakunna põh'aosa om mägine, lõunõosa tasanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Maakunnast lõuna puul om Tartomaa ni õdagu puul ommaq Järvämaa ja Harjomaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Maakunnast 13% võtt hindä ala Bükki riigipark . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Maa kyik raksõ, ku sõit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maakündjä keelust ja kinnitusest huolmalda tükke baaba poja väele tälle mano ja tahtsõ pagõhõjat kaatsaseere seest vällä kisku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Maakündjä ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Maal Nefertari (1295–1255 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lavvam%C3%A4ng
Maal ellojäämisõs om vaia sissetulõkit. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Maal elämine lätt muudu ja Strandbergi hääsmeeles lätt kõik energiä tävveste rohilidsõs. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Maalinäütüs Karula maalilaagri töist. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
«Maal jääse ello tugõva ja terve inemise, kiä uskva tulõvikku,» märgotas Ani Ülle. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Maal, miä s'oo ilma aigo om Pakistan, om olnuq mitmit muistitsit kultuurõ, muuhulgan Mehrgarhi kultuur noorõmbast kiviaost ja pronksiaignõ Indusõ oro tsivilisats'uun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Maal om elo viil normaalnõ ja tuuperäst saa perimüskultuuri opada häste õnnõ maal. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Maal om lump latsõlõ oht, a liinah om ohtõ iks pall’o rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Maal om pareb. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
"Maal om pareb *1 elo." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Maal om ruumi inämb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Maal om siski lihtsamb: ruumi ja maad, vett ja õhku om laembalt käen. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Maal om tulõvikku sis, ku om tüüd, löüd pere. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Maal om tüükotussit veidü ja ku tahat hääd tüükotust hää palgaga, piät kavvõlõ tüüle käümä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Maal pandas *6 tasaköisi pehme haina *7 pääle maaha, ilosahe un' kohe *8 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
“Ma alt sedä aida kellelegi ei müü, ku poolõ vaka hütsi iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maa lää kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maalõ tahtjit om olnu 163, mille näist õnnõ 16 võtsõti? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Maa lõunõotsan kliima om vaihõmereline. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
“Maama, annaq meile kaq maitsaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama eis ka üteĺ killõt. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
“Maama, keedäq livva täüs munnõ ja päts leibä panõq lavva pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maamakõist iks mu meelimar´akõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Maamakõnõ_ks mu armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Maamakõnõ_ks, mu kull´a maamakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/8.html
"Maamakõnõ, kõik käävä vanaesä-imä puul küläh, mii käu-ui 29 kohegi 30 - kas meil olõ-i 31 vannaessä-immä, kohe 32 kostõlõ 33 minnä?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
"Maamakõnõ, las meid ka ker'kohe!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maamakõnõ, lupa õks meid kaq kerkohe! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maamakõnõ, mar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
"Maamakõnõ, me peräh lää, inne tulõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maamakõnõ, mi peräh lää, inne tulõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama las'k nä õks kerkohe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama, maama, mu meeli-maräkene, tuleko ruttu üles ja umble mulle õige ruttu üts uus-vahtsene hame, vai hott vanast teräkotistki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Maama, maq taha väegaq juvvaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama, miq syssõn om siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama, mi syssõn om siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama oll võtnu kiisla lavva päält arq ja toonu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama opas meid niiviisi, üts olĺ vaia torrõ olla q , tõnõ killõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Maama sai minnu arq kanglitsoppa panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maama, siih om üts püdsekene, maq kaksõ suu arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maama, soost külq saa meile sulanõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama, timä kasus arq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maama, uakõnõ läbi katusõ väläh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maama, võta minno kaq arq vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maamihkl’i om muidogi ettepoolõ kolmadal pääväl, üt’s päiv om vahepääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maamiis viskas maaha, säks tsuskas taskuhe? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Maamme ( roodsi keelen Vårt land, 'Miiq maa') om Soomõ hümn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maamme
Maamme viie om kirotanuq Paciusõ Fredrik ja roodsikeelitseq sõnaq Runebergi Johan Ludvig . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maamme
Maa (muld), nurm, talu, külä, paikkund, riik – kõigi naidõ kotsilõ üteldäs „maa”. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Maamänge teema: om vai um ? http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Maa, mõtsa ja inemiisi hoitmisõst. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Maan kasussõq hainaq, puhmoq ja puuq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
“Ma anna jalq sullõ tüü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna joq katssada ruublit üüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma anna katstõiskümme varsa sullõ, jätäq elo mano!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna kolq aastakka pikendüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma anna kümne aastaka pääle pikendüst!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma anna nuuq, kiä kummalõ söövä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ kolq kopkat rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ koti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ langa kerä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ pikä kepi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma anna sullõ tütre arq, ku aja soo hoovi täüs õdagus jänesit kokko!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ võtmõ ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma anna sullõ üte poja jaq topsi tävve piimä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna sullõ üte poja ja tsäärägu tävve piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna teile süvväq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna timäle hüä raha ja timä müü arq tuu puja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma anna tuu sullõ andist, mia ma sullõ lubasi tetä, a sa anna jäi mullõ andist.» A Kornilius ütel jäi kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Ma anna tuu sullõ syss tiidä ar’a.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma anna uma mõtsa ja ettevõttõ latsõlõ edesi ja asi loksus paika. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Maa olen ka tedä terve päävä otsinud ja mitte ei ole löüdnüd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Maa oll hingi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maa ol’l küläle antu ja es olõ kupetsaga piiriq, olli pidämise piiriq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maa om ja kikäs om ja… http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Maa om määnegi piirkund maailman, miä om poliitilidsõlt vai maatiidüslidselt kuigimuudu tõisist erälde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maa
Maa om viil külmänü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
«Maapalotusõ luhvt om jo sääne, et taa aja savi iso pääle,» kõnõl’ Epp. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Maa paul nottisin üte ar ja tull sõtta minnä, olli küll valgopiledi-miis, liine küll es lää. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Maa piät iks lämmi olõma, inne kardok nigunii kasuma ei lää. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Maapois'kõnõ kai kah, a kirotama es lää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Maapäälidseq koordinaadiq vai maatiidüslidseq koordinaadiq ommaq maapäälidse punkti nukk-koordinaadiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maap%C3%A4%C3%A4lidseq_koordinaadiq
Maapäälitside koordinaatõ löüdmises pruugitas pääväjuuni ja rööbitsit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maap%C3%A4%C3%A4lidseq_koordinaadiq
Maa pääl kerinü na jälle indid kokko ja hüpänu jälle üles taiva poole ja olnuva niikui linnu linnus 15 kutsarile järgi ruttama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Maapõrmandu asõmal omma laudust põrmandu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Maaq, miä Ungari sõa käügin hindä valdustõ tagasi sai kaot' tä jälq 1947. a. sõlmit Pariisi raholepüngiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Maaq olliq rendil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Maar'apaast om niisama kimmäs paast, nigu Suur paastkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maarijallõ, m., ma maalõ heidä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/6.html
Maarik lätt lauta, viskas hanna lauda otsalõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Maarja astkuq asõmõllõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/11.html
Maarja astkuq asõmõlõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Maarja ja tsirgu' : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Maarja kand iks kõrra kah´olitsist: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/24.html
Maarja kand´ iks kõrra kahjolisõst: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/9.html
Maarja_ks kai kah´oliisi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Maarja_ks kannaht´ kahjoliidsi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/21.html
Maarja_ks maalõ kirotannu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/9.html
Maarja_ks maalõ maal´minõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/5.html
Maarja_ks maalõ mar´apuid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/2.html
Maarja_ks meele poolõstani: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/22.html
Maarja_ks meelil mõistutõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/22.html
Maarja_ks no painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Maarja kuuld´ korgõst: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/6.html
Maarja käüse pümmel üül. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Maarjal kolmi tütärt olli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Maarjal olli pantuq paprõhe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Maarja lätt maama iist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/7.html
Maarja maalõ maalimine: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/13.html
Maarja, maalõ parandama! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Maarja meele poolõstani: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
Ma[a]rja meid kaie kah´olisõst! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/3.html
Maarja, mi maamakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
Ma[a]rja opas´ maama iist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/18.html
Maarjapaastuh süvvä-äs piimä ja lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maarjapäiv om P. Maarja surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maarjapääväst nelli päivä om rollapäiv, Voronitsah om küläpraasnik sääl om Rolla tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maarjast saa_ks maali-pühi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Ma[a]rja taso_ks targassa vaesõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Maarja [tege] särgi maani. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/2.html
Ma[a]rjat, mi maamakõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/18.html
Maarja, tulõq sa_ks maalõ kaema! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Ma[a]rja um kirotannu kinäste: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Maarja um mi maama. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/3.html
Maarja võtt iks massakarvalitsõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/13.html
Maarja üle Marijidõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/2.html
Ma arq möi teki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma arq tõi raha tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma arva, et heraldilidsõlt, semiootilidsõlt, etnograafilidsõlt ja kunstilidsõlt kimmit kavandit saia olõ õi suur hädä. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Ma arva, et ku Eesti saa Euroopa Liitu, sis nakas toimõndamiisi ja ütitsit tegemisi tõsõ poolõgaq rohkõp olõma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma arva, et ku sa tahat olla võrokõnõ ni seo üle uhkõ olla, ei keelä sinno kiäki. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma arva, et om hulga odavamb hinnäst koton puuriida takan tühäs laskõ. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Ma arva, et põhjuisi, mille võõril inemiisil vanal Võromaal valimiisil parõmbalõ lätt ku ummil, om vähämbält kats. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Ma arva, et seo otsus om olnu õigõ, selle et eräle elämine olõs mu pikäpääle är häötänü. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma arva, et suur pluss om tuu, et ma tulõ tõõsõst keskkunnast. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma arva, et televisiooni ja arvudi pääl om kodonõ elo… http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Ma arva, et tä ei olõq kumbagi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Ma arva kah, et mul om hää miis… http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ma arvassi, et pruuvi või, ja lätsi ja tõlkse. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Ma` arva, õt ku inemine püüd tegutseda talopoja tarkuse perrä ja ku sa` sätie-ei` hindä huvisi` edikotsussõlõ vaid püvvät tuumata veidkse lagjampalt, sõs ni omgi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ma` arva, õt mu peamisest hobis om uma kodoh toimõndaminõ` – om tä sõs ninni`pinnrä kaibmine` vai piniga jalotaminõ, ole-ei` vahõt, a umah kotoh tegutsõmine om mu hobis. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Maar’apaastuh kor`s’si nä võidu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maar’apääväst väikohe maar’apäivä puul’ nel’ät nädälit, - kolq t’äut nädälit ja kolq päivä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maar’japäävä (15. augustil) lät’s vana Uspen’ja kah kykkõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maa seeh mulka enämbä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maasenitsah tä läts ja urbõpuulpühä tul'l tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Maasenitsa lauluq). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Maasik, Mooni, Roosi, Palmi, Lehvi, Lehik, Milla, Mausi, Kellu, Pühik, Mustik, Maas'o, Eesik, Tõõsik, Haavik, Kirsi, Juta, Luutsi, Toomi, Maara. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Maasik ei tahaq saisvat vett , tuuperäst kasu-ui tä häste lohkõ ja tihtsä maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maasikidõ kasumiskotussõn ei tohiq ollaq mitmõaastatsit haino. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maasik om üts inämbkasvatõduid haino maailman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maasik taha-ai saiaq väega pall'o läpäsnikku , muido kasvatas tä marjo asõmõl hoobis suuri lehti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maasik tund hinnäst häste hoobis korgõmbidõ kotussidõ pääl, miä keväjide kipõmbahe lämmäs lätväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maasik vai maas'kas om ruushäitsmeliidsi sugukunda kuuluv hainapereh . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Maa sisse lüvväs üts pulk, koh sais lüüja, ka külgeviskja sais kavõmbah ja püüd pulka, mida pulga man seisja lööse. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Maastigu, kultuuri ja loodusõ poolõ päält ommaq kyik nuuq vajaliguq elemendiq siih olõmah. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
00 Maastikuretk „Essytaja är´ petmine“ 15.00 – 19.00 Seto tantsu, mängu ja laulu oppus, ylesastmise’ Nuursootska valimine 19.00 – 21.00 Tantsupido ansambliga KLAPP Teavet: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Ma astõ matusõst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maas´o piimäl maatõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/58.html
Maas’elitsa õdagu lät’s viil ker’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maas’nitsa aigu sõidiq naas’eq kyik’ Tammõ kõr’dsi mano, latsõq pan’ti kyik’ üt’te tarrõ, et tiq siih olgõq, suurõba kaegõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maatiidüse ku tiidüsharo luujas peetäs vanakreeka opõtlast Eratosthenest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maatiid%C3%BCs
Maatiidüslidse lakk'usõ ja pikkusõ abil määrätäs määntse taht punkti kotus maakerä pinnal vai kaardi pääl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maap%C3%A4%C3%A4lidseq_koordinaadiq
Maatiidüs vai geograafia om tiidüsharo, miä uur luudusliidsi ja kultuuriliidsi nättüisi jaotust ja näidevaihõliidsi ruumiliidsi vaihõkõrdo Maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maatiid%C3%BCs
Maatääduse tund tull mul parembidõ vällä. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Maatõugu oina tunnõt är väega kõvõridõ sarvi perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Maaumanik ei piä jahimiis olõmagi, a või naada esi uma maa pääl jahti pidämä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Maa vai maakerä om hod'otäht , mink pääl miiq elämiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maa_(hod%27ot%C3%A4ht)
Maavalla kalender 10222 (2009). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Maavalla kua teedä om Taivaskoda Põlva kihlkunna kõgõ vägevämb pyhäpaik. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Maavanemb ütel, et temä jaoss om Villändi- ja Mulgimaa küll kogu aig ollu kaits esi asja. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Maavanõmbas minek oll’ õks köüdet mu huviga toimõnda Põlva maakunnah ja seo om mu edimäne tsiht. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Maa viiri pite om meri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maavärrin om tuu, ku seismilidseq lainõq pandvaq maapinna värisemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maav%C3%A4rrin
Maa või värisemä naadaq maakoorõ sisepingõ, tulõmäe purskamisõ, kooba sissesadamisõ vai inemise tegemiisi (nt. säsüpommiplahvahus) peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maav%C3%A4rrin
Maaülikooli kaudu olnu tuu võimalik – näütüses tudõng tege uma lõputüü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Maa ümbre tiirotas Kuu ja ütenkuun tiirotasõq nääq Päävä ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mac OS om firma Apple Inc. luud graafilidsõl pruukjapalgõl põhinõvidõ opõrats'oonisüstemide rida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mac_OS
Macuga ilmaruumise perrä ummaq kac edimäst küce ilmaluumisoppusõ pohimõtõt võlssi. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Madagaskar , ammõtlidsõlt Madagaskari Vabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Madagaskar
Madagaskari pääliin om Antananarivo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Madagaskar
Madalat om parõmb n’apu vaihõlt süvvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Madis: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Madis Kõiv kutsõ kokko Tarto Võrovaimu Seltsi, kiä nakas´ tegemä “Võrokõstõ lugõmise raamatut”, mis pidi samaaigsõlt olõma ka võro kirändüse tähtside kirotajide tekste kogo. http://wi.ee/voro/
Madis «Mõttin mõtsa poolõ». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Madissõ latsõpõlvõmaiõl Kiuma rahvamajan 1994. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Mado ol’l löönüq hin’dä üm’bre hobõsõ jalgu ja kunigas ol’l jäänüg pümehhess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Madriid om Hispaania pääliin ja kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Madrid
Ma ei arva, et piässi lihtsäle peoga rahha pääle masma. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ma ei julgu joht apteegist suurt midägi pääle sinebiplaastri osta. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ma ei keelä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ma ei keelä, võtah." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ma ei kujuta ette, kuis tohtri 2000 patsiendiga ülepää jõudva – ma kül ei jõvva… http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ma ei kõnõla siinkotsil sukugi Liive Sandorist ja timä virmast. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ma ei kõnõla ülepää inemistega sõlmit lepingiist, kuna noid om alati võimalik kahtlusõ alla panda. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ma ei lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei lää jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei lää luudusõn paanikahe ja arva, et panõ õks koorõlahutaja kah kokku, ku tuus veidü aigu antas! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
“Ma ei lää ommi keriku rõivit muaga tegemä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei lää tõllaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma ei mängiqki tiiqka!” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ma ei mõista. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei olõ arvudi vasta, a kõkkõ õks sa arvutiga ei tii. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Ma ei olõ eloh poodilihha söönü, no päält palamist lätsi puuti, ostsõ kana ja sei är… http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ma ei olõ esi piibumiis ja ei mõista tuu kotussõ päält üteldä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
«Ma ei olõ inne tiidnügi, õnnõ tuu tundu kahtlanõ, mille miis väega ilostõ kõnõl’ umast elost…» ütles Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Ma ei olõ jo ehitäjä! http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Ma ei olõ kingaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma ei olõ kunagi kuust ei ka lauda katnu, nii kui siin om katõd." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Ma ei olõ näid reheh joht nännüq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma ei olõ pall’u asju tihanu kõnõlda – et peetäs ullis, – a imäga kõnõli neli-viis aastat pääle timä surma,» seletäs Kalev. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ma ei olõ paprõmäärjä, olõ-i tuu ala pääl ettevõtmist. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ma ei olõ seo poodileevä peräst jo kats nädälit kykytämäh käyny!» Sääne jutuajaminõ peeti maaha seo suvi yteh Võromaa kyläh, palksainu ja katõ korsnaga majah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ma ei olõ tunnih nii kuri ja nõudja. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
“Ma ei olõ tuu miis ja sinno ei tunnõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma ei olõ tuuperäst vihmaga väläh, et vihm muidõ mu hää rõiva'* *8 ar' rikuse *9 ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/258.html
Ma ei otsi jumalat tuuperäst, et tedä mullõ usu peräst vaia olnu, a ma tahtnu mõnõst tähtsäst põhimõttõst arvo saia. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
"Ma ei otsi muud midagi," ütel tont, "kui taha sinnu ennast ärä süvvä." http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ma ei pelgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma ei pelgä nii väega.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei piä tuud õigõs, et inemine tege midägi kogokunna hääs, saa tuus PRIAst tukõ, a piät kõgõpäält uma vara pandis pandma, pangast lainu võtma, as’a valmis tegemä ja sis andas viil jupi ao peräst tuu PRIA toetus kätte. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
“Ma ei saa minnä, ma ei jõua vällä kisku jõki alt.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei saa mängi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma ei saa neid hobõsit rauda panda!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
"Ma ei saaq võtta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma ei taha muud, ku soo tsirgu pääluud ja kurapoolõ siivoluud.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei taha toohu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma ei tihka inämb umalt häült minnä sinnä süümä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei tiiä innegi, kuis ta siiä sai? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“Ma ei tiiä, koh timä om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ei tiiä, ku pall’o paiukuurt vaia lätt. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Ma ei tiiä, midä elo tuu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma ei tiiä midägi lubada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ma ei tiiä mille tuu nimi panti. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma ei tiiäq kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Ma ei tiiäq noist midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
"Ma ei tohi sinno maaha võtta, sa surmat mino är." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ma ei virise. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Ma ei välistä tuud, selle et taad liinatempot om mu jaos veidükese pall’u. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
- "Ma ei võta midägi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
«Ma ei ütle, et timä kassil-pinil midägi vika ei olõ, a päämine om, et timä taht kõnõlda,» jutustas Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma elli ja kasvi Timpril. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Ma eloaig su naase külge käppi ei panõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma elä Tartuhn tudengite pasjana ja minno kutsutas "Kodas-Matli". http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ma elä umah kotoh. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
"Ma enne ei loe, ku ma lää veljü käest küsü ja jätä jumalaga." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma esi arva, et võrokõnõ olla om lihtsä, uhkõ ni hää. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma esi ei usu, a legend kõnõlõs, et provva ollõv pandnu vaesõlatsõ kütetühe rehetarrõ kinni ja käsknü luugi kinni panda. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
«Ma esi elli tuudaigu «kommuunin», kon võeti nii üüse ku ka päivä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Ma esi istu taasama kirätükü man tükk aigu kavvõmb ku eestikeelidse jutu man. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
«Ma esi kül arva, et saa peris häste ütsindä eletüs.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma esi lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Ma esi mäletä, kui ma võikene olli, viidi minnu üts kõrd vällä, ku soe silmä paisti, et ma sedä hiidüssi; sest mull olli´ kõõrd silmä ja ma vahe viltu, midä ka soetõbõs arvati.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma esi mõtle, et ole-i Vinnemaa mõõdukamb joht, a vägevämb om küll. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Ma esi näiie tuud. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ma esi olõ luutust täüs. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Ma esi olõ pruuvnu paigapäälitsest spordielost ossa võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma esi olõ tuud pruumnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma esi pandsõ äiäpapa abiga katõ kardokapõllu ümbre traadi, külge valgõ ja verevä kilekotitükü. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Ma esiq arva, et sjoo om niimuudu, et ku tahat uma hindätiidmist vai identiteeti nõstaq vai vahtsõst tetäq, sis om tuud par´emp tetäq kellegi tõsõ arvõlt. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma esiq mälehhä, et ku küläh nuuri varsu ol’l, syss ku edimätsel üül öüt’si lät’si, syss peremiis’ hõigas’ öüd’si man, et no susi, ku süüt, syss süüq edimätsil üül arq, a peräst ar putku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma esi trehvsi üte sändse kleidi pääle, määne mul hindäl väikun oll’,» leüd Piret tüün nostalgiatki. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
- Ma es jõvva koodiga lüvvä, koot olli väega rasse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ma eski ei tiiä, ku vana taa sann om, a vanavanaimä ütel', et seo sann om tettü joba inne vanavanaesä sündümist. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ma es käü kutsmahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma es linnanu esiki sys, ku mullõ kast` õlut olõs pääle mastu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ma es mõistaq esiki mõtõldaq tuu pääle. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Ma es näe mihimidägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma es näe murda saivast... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ma essü kaq uma teedaga Rabalohko arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma es tiiä noidõ kommunistõ põrmandu all toimõndamisõst midägi, a õigõ kipõstõ olli mina kah aidapõrmandu all. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ma es tunne õkva är`, kes om, kai, et kõllane karu tule. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Ma es usu, et eesti kiil näütüses nii saksa keelest mõotõt om, inne ku inämb saksa keelega tegelemä naksi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma es usuki, a vana eesti sort Mato om tõtõst väega hää tomat! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Magahasõq üüse, kuuldvaq üts koputas paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magajalõ kassilõ lähä-äi kunagi hiir suuhu, ku eis püvvä-äi. http://www.setomaa.ee/
Magaja poja kuulo-õs määnestki mütmist, kolkmist ei koputamist, kas laoda vai taro päält, naa ei heräne. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Magaja poja kuulõ-õs määnestki mütmist, kolkmist ei koputamist, kas laoda vai tarõ päält, naa ei heräne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Magalhãesi Fernão (Fernão de Magalhães, 1480 - 1521) oll' Portugali maiõuurja ja meresõitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magalh%C3%A3esi_Fern%C3%A3o
Magama läät, hiidät ris’t’kese ette, tõõsõ pää ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magamisasa’, mugava’ rõiva’, hügieenitarbõ’ ja muu’ isikligu’ asa’, midä kolme päävä joosul laagrin vaia lätt. http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
Magamise ruumih piävä olõma kõivu ja pedäjäossa'. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Magamisõs tarvilinõ kraam (madrats, tekk) piät hindäst üten olõma. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Magamisõs um mõistlik ütehn võttaq uma telk. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Magasi kolm üüdpäivä perve pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi kooni lihavyytõ hommoguni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi lõunõni arq, tulõ temä ka välla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi pääle tuhkhavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq ku kavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq nimäq üü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq valgõniq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq öö ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq üü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasiq üüse niq miis ol'l kõrval tsura, illos' tsura niq hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi timä öö arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi tõõsõ üükese arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi öö ar’a sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üteh paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üts üteh, tõõnõ tõõsõh sängüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üü arq, sai hommok. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üü arq, tull ütel hummogu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magasi üükese arq tuuh tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Magnoolia kasus inämbjaolt lämmembin maiõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Magnõtism om tuu, kuis matõrjaliq mikroskoopilidsõl tasõmõl reagiirväq magnõtväläle . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magn%C3%B5tism
Mago om siitmise riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mago
Mahajaana alla loetas viil mynikõrd Vadžrajaana tsihki, aq pal´loq lugõvaq tuud umaette tsihis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Mahajaana budismin om buddha tähendüs laemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
Mahajaana om populaarsõmb ja tuul om rohkõmb vuulõ, näütüses Puhas Maa, Zen, Nichiren, Tiibedi Budism, Shingon, Tendai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Maha jäivä võiju väidse’, võiju-väidse’, leevä-väidse’, võiju-väidse’ velle … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Maha jätit marja-suuro, põrmandule põlve-koru, läve ala läätsa-suuro, muro pääle muna-suuro. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Maha nimäq lastivaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
"Maha sattõ, sääne asi, midä zia' ka söövä." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ma heidä temä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma heitsi magama maasenitsa õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma heitü edimält är, ütli sys uma tävveliku nime. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Ma helisti tuudaigu viis kõrda mobiiliga Vahtsõliina numbri pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Mahhe-põllumaad 2003: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Mahhetalonikkõ 2003: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Mahhet kodomaist tatrikku ostva puhta ja inemise jaos kasuligu söögi hindaja. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mahhet tatrikukruupa saa kuurmakaupa (hulgi) müvvä 40kroonidsõ kilohinnaga ja saa arvada ka edespite – mahhe tatrigu hinda tatrigu-paanika tulõminõ-minemine suurt mõoda-i. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
- “Ma hiidä langakerä iih, mingeq takah, saat õkva kottalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma hiidä sullõ risti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma hiitü nii är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mahlakuu (aprilli) tõsen poolõn tulõ palkehitüse kursus vällämaa huvilisile (oppus käü inglüse keeli). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Mahlakuu edimädsel pääväl kuulut' Iiri Vabariigi säädüs (Republic of Ireland Act), õt Éire om vabariik: varrampa kuningale annõduq õigusõq anti noq Iirimaa presidendile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Mahlakuu 16. ja 17. pääväl toimusõ sannapäävä VI-IX klassi koolilatsile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=5
Mahlakuun kuulut' Kuning Béla vällä Ungari Nõvvokogo Vabariigi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Mahlakuun om 30 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mahlakuu
Mahlakuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs nakkasõq puiõl mahlaq juuskma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mahlakuu
Mahlakuu 29. pääväl lõpõt` Sulbi Maanaisi Selts nal`akuud üte pidoligu kohvijuumisega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Mahlakuu vai jürikuu om aastaga neläs kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mahlakuu
Mahlalõ tulõ kaitsõs hallitusõ-kaas pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Mahla müvväs talopuutõn. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mahla tege tä Polli tuutõarõndusõ keskusõn. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
“Ma hommogu kuuli saadi, söögi üteh panni ja niipallo ma näist tiiä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma hot aho takah olõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma hot’puidki toosi, et õks saasi mullõ ka süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma hummõl tulõ siiä repi ette, vii su arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma hõigassi vasta, et ärä usu taad miist, et õige veeda piät mõtsan olema ja jahti pedämä, a mitte templin turistele nänni päähe määrdmä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ma hõiksi viil: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Maidasaarõ suu, Märssaarõ suu . http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
- Maidla Aabol oll üts Juhani nimeline poig, kes jo katõtõiskümne aastaga vannusõlt jaama poisi iest mõnigi kõrd sõitman oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Maid pidivä esä'..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Maidsõtas süüke kaq, võetas viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maie esä ostsõ Ringiste küllä Visnapuu talo 1957. aastagal. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Maie naas’ perrega sanna man lumbi veeren märgotama, kas tetä vahtsõnõ sann – a sõs tuu majjaj hindä sugulasõ kohalõ ja võtt tuu kah hindäle… http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Maie ütel’, et timä lännü parõmba meelega siski kodo tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma iih astu, mul jääs verrev tii perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma iki jalq sääl aidah ütsinda ja pelgsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma iks mõista hinnäst tagasi kah hoita, ku vaia. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ma iks oodi, et tuld naatas tegemä puupulke hõõrdmisega, a nimä lõiva hoobis tsäksist (tuleraud) kibenä vällä ja tuli ollgi üllen. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ma iks oodi, et tuld naatas tegemä puupulke hõõrdmisega, a nimä lõiva hoobis tsäksist (tuleravvast) kibenä vällä ja ollgi tuli üllen. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ma iks paastu aigu hoia hin’dä jaoss üt’e lui`dsa eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma iks pals’si, et imä, anna no mullõ ka ruuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma iks ütle, et hoitkõ alalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
“Ma ikõ umma last, vällä ei saa, olõi kässi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ik’i ja kynõli pees’trile, et mina kül ruttu arq koolõ, et ma nii näi unõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maimiku-poiss tege kinno. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/07/juuli_k07.pdf
Maimu kitt’ Vellot, et tä om kats suurt elumajja seo ao joosul esi üles ehitänü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Maimul ja Vellol om 50 aasta tagunõ pulmapäiv häste meelen. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
“Ma inne ei ütle, ku ma arq müüdä lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma inne perrä-õi anna, ku sa piät tuu mullõ ar tegema, mia sa lubasi.» No sis kunigal läts süä tävvest Korniliusõ pääle, õt kavvas tä mino tsusk. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ma inne sinno vällä ei lasõ, ku ma lasõ kar’a mõtsa ja sa piät tuu umas tunni-aos kodo ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma inne sullõ leibä ei anna, ku ma tsuska sul üte silmä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma inne sullõ rahha annai, lõika mehe kaal katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma inne tulõ-õi üles, ku mäevärehhist nakkas alavärehhihe veri juuskma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Ma inne tulõ-õi üles, ku siih mastõrah mään'e häda tulõ.» Üts vinne paaba tahtsõ timmä kaia'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Ma inne umma tütärt ei anna, ku sa mu syjaväe vasta võtat.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma inne vällä lääi, vii uma esä paja pääle." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma inne ülest ei tulõ', ku mastõra all sõda tulõ.» Rahvas mär'ge' kokko, et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ma inämb joht saai siiä maija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma inämb mälehäi tuud ehitämist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mainõkujondamisõ kallal toimõndasõ firma ja säält tulõ miljonidõ iist mõttõlda ulluisi nigu «Welcome to Estonia» vai tetäs arõngukava «Eesti Toit», käüdäs söögimessel Grüne Woche, Prodexpo, Gastro, Interfood ja kuulutõdas vällä koolinuuri projekt piimstriim – piimä ja piimätuutidõ üleskitmises. http://www.purilend.ee/node/3125
Ma in’ne tulõi üles, ku mäevärehhist nakkas alavärehhihe veri jooskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maipühä olli tulõkil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Maire esiq eläs joba viis` aastat üten mehe Meelisse ja katõ latsõga vanan koolimajan, mis om üle 200 aasta vana. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Maire (38), ku tulõ juttu kooli kinnipandmisõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Maire löüd, et ku timä poig ja tõsõq latsõq pidänü Kääpäle kuuli minemä, olnuq seo külh hirmus: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ma isi hindä uibust, kuldubinaq otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma isi uma suu nii lak'ka, nigu näq ei saaq üle ei ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mais om terävili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mais
Ma istsõ esi uma elost kümnendiku Indian elänu eksperdi kõrval ja timä kinnit, et visuaal, helipilt ja saalin levinu viirukilõhn olliva autentse. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ma istsõ klassi, kaabu pään. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Ma istu sullõ keele pääle, syss sa tõmba ynnõ minnu suuhtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maisõmaaq vai näide osaq üten saarigaq moodustasõq ilmajakõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mais%C3%B5maa
Maisõmaa vai kontinent om ilmamerest ümbritset suur maatükk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mais%C3%B5maa
Maisõmaid om kuus tükkü: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mais%C3%B5maa
Maisõmaiõ vaihõl ommaq suurõqmereq : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Maits', sööväq, maigutasõq, ringutasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maitsa ja osta sai Mooska talo sannan suitsutet lihha. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Maitsami ehtsät rüaleibä. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Maitsa, mis om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maitsami ubinapiirakut. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Maitsminõ om üts viiest meelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Maitsmisõ riist om kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Maits sako, sago viil paremb, ja sei jälke' kõik ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Maits veidikese, niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mait’s’ tuud vett, et soolanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maiõuurjalõ Fraseri Simonilõ anti käsk luvvaq säälkandin edimädseq õuruuplaisi asundusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Maja asõmõl ollõv tä elänü suurõn tönnin nink päävätsel aol ollõv tä uma latõrnaga hulknu tänävit pite kuulutõn, et ots' ausat inemist, a lövvä-iq joht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Maja ilma aknilda, inemise' seeh eläse'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Maja inemisi täüs, ai olõ üttegi ust, õi akõnd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Majakraam oll` är keldrele viidü ja üts tsiga kah, a kats tükkü olliq lauta jäänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Majakõnõ, koh naa seeh elli, oll üüse, magamise aigu palama lännü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Ma jalq jäi magama ja näi unõh, et sääl kats tütrikku ammutasõ pääle tuu tii veereh ütest kaost tõistõ vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Majanduskuuntüü ja Arõngu Organisats'uun (inglüse keelen Organisation for Economic Co-operation and Development , lühkolt OECD ) om 1961. aastagal luud riikevaihõlinõ organisats'uun, kohe kuulus 33 korgõlt arõnut tüüstüsriiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Majanduskuunt%C3%BC%C3%BC_ja_Ar%C3%B5ngu_Organisats%27uun
Majanduslisdõlt oll' Austria-Ungari tolliliit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Majandus om kaupo ja teenüsside tuutminõ, vaihtaminõ , jaotaminõ ja tarvitaminõ üten riigin vai piirkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Majandus
Majandustegevüsele and' huugu Tarto - Petseri raudtii valmissaaminõ 1931. a. märtekuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Majandustiidüs om ütiskunnatiidüs, miä uur kaupo ja teenüsside tuutmist, vaihtamist , jaotamist ja tarvitamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Majandustiid%C3%BCs
«Majan oll’ rajooni aigu võõrastõmaja seen, 1959. aastagast internaatkooli tarõ ja perän sai Tohvõlõ.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Majanulgad vaelihe pandud Se 1935 (A. Kits) 2) Vaena küüdse vaeli? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
Maja oll’ olnu Viitka kandin Lauri külän Lauri talon. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Maja om ehitet tuudaigu, ku mõisamaa asunigõlõ vällä jaeti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Maja om väega imelik, saadiku pere magamistaren om lõunapuult sain uma neli miitrit korge, sainakappe ole-i oleman. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Maja perremies läts randa, tõi siält kats, kolm, ehk ka nelli vakka kallu - niigu kinki'gi rahaline joud kand - nuo kuivati arr väläh nööri küleh, kohe naa kõik silmist läbi, rippu olli säetü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Maja väkev küük ja käsitüütarõ toukasõ takast järgmiidsi naisi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Majjai sääd hindä sändse kotussõ pääle, kon täl om lihtsä kammanda, kon om nuurt võssu. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Majjaj-inseneer sai umma vahtsõt elämist vuntsi ja sannaperemiist mängi nikani ku suurõ riidini. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Majjaj tekk' Lüllemäe-lähküdse maakodo sannast hindäle pesä. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Majja timä panti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ma joba mõtli, et viimäte om sis üts valitsuse inemine midägi mõistlikku ütelnü tollest värgist, et mi puul naatas ka arvo saama, et Saakashvili om veedü ull inemine ja and esi hindäle pessä kui Gogolit tsitiiri. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Ma joba vana miis`, 78-aastanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Ma jo el’li üt’sindäq, peremiist es olõq inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma joht ei tiiä, kost ma sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma joht es näe kedägi, a Krantsova Reedo oll nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma joht tahti võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma joht tiiää äi’, a odot, ma lää kõnõla umalõ kuningalõ, vaest tuo kül tied.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ma joosi mano ja anni tälle vitsaga paar häste kipõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma joq timä käest ammugi võtnu arq halva syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma joq vahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Major mateti Kalma mäe pääle, sääl oll suur ristki kivist raotu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Ma jo su puul säidse ajastakka elli, sinno ku hinnnäst läbi ja läbi tunnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma juhata sul'l? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma juhata sul'lõ hulga raha, suurõ salavarandusõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
«Ma juu harva viina, a nigu ma olõ pitsi võtnu, tulõ kõnõ,» muhelõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
"Ma juu soo poolõ tuupi viina ka ütsindä arq, kae, mis syss tulõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma jäi magama, näi unõh, et sääl om üts kivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma jätä Karnõla tapmalda'.» «No',» ütel´ kunigas Karnõlalõ, õt «mille sa ni suurõ müürü ilma mu lubalda' teie' siia?» A Karnõla ütel', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ma jätä näid meelega kirjotamata, sest et mõni jõgo näist nii ropp ja jälm om, et hitmus mõtelda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma jätä syss poisi sullõ, täüdä mullõ kolm käsku arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma jää ja saa usside süümaajas, kes veel päästäp mino?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Ma jõuai minnäqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma jõuai nii suurt joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma jõudnu-us tiiniq joht, a soo Jummal' mullõ an'd'." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma kae, kas taivas om korge." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
“Ma kae, kas tä jõud saista.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kae kas vai umma kogõmust. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma kae pall’o Vinne televisiooni ja tiiä, et Vinne rohtõga piät väega ette kaema. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Ma kae parhilla kolmõ miist ja kuut naist, vannusõn 70–91. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ma kah jõi muiduki, a olõssi inämb kohvi tahtnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Ma kai, et kõva äri ja naksi kah ummi kapstit maaha pandma! http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
«Ma kai, et mõtskitsõ eläse hää meelega suu pääl ja ku mõtskitsõl kõlbas taad haina süvvä, vast kõlbas sis kodokitsõl kah,» ütles Hanno hindäette muheldõh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ma kai, et soo ei mädäne arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kai, mii' naase' ka', kiäki' opi-i' ar'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma kai nigu šokin. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
"Ma kaiva ritku." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Maka ja puhka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma ka jõuai inämb." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma kala süäme sei, sooliguq hiidi litalõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma` ka lätsi kooli ja mõista-as eesti kiilt kõnõlda, a praegu õks mõista. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma ka nakka süvvä andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka olõ näide käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka proovi tetä, vaest minnu ka puuk avitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq Trubal näi, ku tütrikuq tulliq ojast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma kaq hiitä su mano magama.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq jõvva näidegaq vääreldäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Makaq mõtsah!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
- “Ma kaq olõ tuuga rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq pei noq sinno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq pelgä ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq pütüga hanna otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq taha jutusit aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq taha naist võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq tiiäi mille, a ku pääle talsipühi me latsõq naksi viil jutustama, syss vanaimä kõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kaq õks panõ määntse livvakõsõga umbpajakõsõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Makaq üü arq, hommok om targõmb õdagust.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma karga kannu ala, tsirku, nirku! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Ma kargsi üle aia... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ma kargsi üle aia jne. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Makarpäiv om kümme päivä pääle Iljäpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka tahtsi su mano saija, a ma päse ei, minno siih vahitas, a sa mine kae hinele kotus, koh ellä, ni sõs kae, kuis kokko saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ma ka tiia-ai, kuimoodi, ainult tuu vanainemiste jutt olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ma ka tiiäi, määne tä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maka täämbätse päävani. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka uma voori käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Makaveijah alostas rannah tindikala püüdmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Makaveil ol’l säit’smekese velitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Makavei lät’ski tuuvoori liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ka ütle-es syss umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ma keedä silmärohtu," oll rehepapp ütelnü. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Ma keppi pite tõmba sinnu kaq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kingi sullõ kyik umaq varsaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kirota ja tsehkendä ja tii reklaamõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ma kirota kõgõst, miä süäme pääle nakkas ni kimmäst teemat takah ei aja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma klaari iks inämbüse as’ust päävä aigu är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Ma koolõ är, et siin um seo sarv, kui nimä tahtva, sis ärätä minno seo sarvõga [= sarvepuhumisega] üles." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ma korjan sialt tarõpühkmise aigu pormandult ütsikit kaardilehti, ei viska tulõalostusõs, hoie alalõ ja tõi sullõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ma kor’jama ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma_ks kae meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/7.html
Maks oll paenu arq tahra ussõst vällä ja lauta lehmä ruhe ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kua siist üte teki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ku husse näe, sis lätt halvastõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
"Makus, lää küll." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ma kutsu inemiisi üles tugõma ummi poliitikit, kellega om võimalik juttu aia ja kellele saa üteldä, kuis elo piät käümä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Ma kutsu kõiki võrokõisi üles rahvaloendusõl umast võro keele mõistmisõst märku andma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ma kutsõ sis vanamehe hindä poolõ, et kaegu arvutist pilti, ku om timä uma, või Võrro perrä minnä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma kuuli sa tahtõv juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kuuli, teil om väega illos’ kannõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kuuli tuod asja umilt vanambilt nii: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma käse velel sullõ tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma käsi syss käe panda räti sisse ja puuhu ja naksi edesi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma käsi tetä puust.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma käsi varõsil kor’ata su luu kokko ja kaarna tõiõ kuulut vett ja elävät vett ja ma tsiugi ar ja sa sai ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma käsi varõssil kor'ata su luu kokko ja kaarna tõiõ kuulut vett ja elävät vett ja ma tsiugi ar' ja sa sai ello. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ma käve kõnõlõman võro kiräkeele luumisõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
“Ma käve teile tatikõisi korjamah, uma sõrmõgi lõiksi arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma käve uma tsidsä puul, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Ma käänsi ümbre, aga es olõ' üttegi hinge sääl. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Ma käü kaeman10, et mõni ei tulõ, et mii sõs ärr saa paeda11, ku piäs kiäki inne12 tulõma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Makõdoonia Vabariik ( makõdoonia keelen Република Македонија ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mak%C3%B5doonia_Vabariik
Makõdoonia kuningriik oll' muistinõ kuningriik Egeusõ merest põh'a puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mak%C3%B5doonia_kuningriik
Ma kõik aig kõneli, et Vello piat rahutalitajas vehele tulema, nüüt tulli esi kah, kas noid mehi ei oleki koton vai, kes mulle pessä andseva? http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Makõ võid ja keededu ni ka tuurõ muna olõvat terviisest. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Ma köüdä reede kinni, nigu riide näei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma küdsä suurõ piiraku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma küdsä vadsa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma küdsä vahatsõ piiraku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma kül ar palota uma peremehe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma külbi vana kuu aigu kaara, naaseimä ütel, et mis sa loobit huupi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
«Ma külh looda, et mõni inemine saa opitarõst edimädse läbielämise ja tulõ perän eski tandsurühmä tandsma.» http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Ma külh näe haigit ja egäl puul! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ma küll esi mulk ei ole, ole võruke, a no mu mõlembe latse om pooleniste mulgi, sis ma julge mulgi asjun mokka klõbiste iki. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Ma kül oma peremehe arq palota. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma külq uma peremehe arq palota. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma kül tiiä, ku kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma küsse: http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Ma küsse Ale (Sprengi Ale, direktri – UL) käest, et Mõnistõn anna taad võru keelen, kas Varstun ka saa anda, ja tä lubasi,» ütles Aivar. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ma küsse, et kos mu memm jäi? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ma küsse, kas lehe jaos. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ma küsse, kas nummõr om kõrvah. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma küsse, kas om vallus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
«Ma küsü põllumehe käest: elo om sul järe pääl, sõidat miljoniliidsi traktoridõga, midä sa viriset?» kõnõlõs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ma küüsse Vello käest, et mis ma noile kingituses saada, et kas viina joova vai, Vello ütel, et ei niä juu, niä joova` peenembid marke, ma vahuveini teile saada, Vello tuu nelläpäävä är`, või saada raha hoobis vai? http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Ma küüs’se, et annaq mullõ kah, maq kah nühi umma käs’nä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Malaaria vai halltõbi om külgenakkaja tõbi , midä tekütäs protist Plasmodium . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
“Ma lasi arq üte eläjä vallalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lasi perämätse kaq arq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lasõ soldati, kyiküts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lasõ su maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Malawi , ammõtlidsõlt Malawi Vabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malawi
Malawi pääliin om Lilongwe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malawi
Ma` leia, õt uma iseloomult om tä väega uma esä ku ka veidkese mu muudu. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma lei ka sõs uma üten võedu savipoti letti, mink pääle sai ma ka kipõ vastussõ, õt naa as’a läävä külh katski! http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Mali , ammõtlidsõlt Mali Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mali
"Ma lindas salahuisi *4 kuninga otsa pääle *5 ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
Mali pääliin om Bamako . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mali
Ma litsu nyna puu juurõ ala, olõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Malle es tii hindä meelest suidsutamisõ man midägi võlssi. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Malle hindä rehkendüse perrä tõi sannapalaminõ tälle kahh’o tuhandõ euro ümbre. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Malle ja savvusanna-as’atundja Elleri Kalle arvasõ tõistõ. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Mallele ei anna rahhu tuu, et tä kuulsõ tõsõst sannapalamisõst: pritsimehe olli kipõmbalõ joudnu ja sannan savvunu liha sai pästetü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Mallel oll’ arvaminõ, et ku olõs saanu õkvalt Vahtsõliina pritsumiihile kõnnõ võtta, olõs massin kipõmbalõ peräle joudnu ku Elva pästekeskusõ kaudu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Malle sanna kistut’ kolm massinatäüt pritsimiihi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Malle suidsut’ sannan lihha, nigu tä om tennü joba tuust aost pääle, ku 24aastadsõlt Palo tall’o mehele läts’. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
«Mallõ, kõnõlõ sa kah aolehele, miä sul murõt!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Ma looda, et katõ aasta peräst tuu pido kokko viil inämb mi kiilt ja kultuuri hoitvit ütsmiilsit inemiisi! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Ma looda, et säänest küsümüst tekü ei, a egäs juhus õks kõnõlõ veedükse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Malta Vabariik ( malta keelen Repubblika ta' Malta , inglüse keelen Republic of Malta ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta
Malta kiil om afroaasia kiili semiidi rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 372 000 inemist põhilidsõlt Maltal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta_kiil
Malta kiil om ainugõnõ semiidi kiil, midä kirotõdas ladina kirän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta_kiil
Malta tähistü: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta_kiil
Ma lubasi, et inämb ei tii, ja egas ess tii ka, selle et kuu aigu linnäs kipõlt ja piä läbi tä ollgi. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
"Ma lähha ta mehe pääle, keä võssu veeren künd." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ma läpei kõõ kiitäq, ilda tul’li nurmõ päält kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lätsi Anu poole... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ma lätsi Anu poole jne. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ma lätsi Jänesse puuti, tõi 25 cm sifongi ja tetti tuu as’andus vahtsõnõ. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ma lätsi Keilahe karja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma lätsi aita ja pilli säält kraami vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lätsi hoovi pääle kaema, a midägi es olõ nätä muud ku et kuuvalgus oll’ illos sinine ja hain väega rohilinõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Ma lätsi jaanipäävä poolpäävä jahilõ ja löüse siält ja siält mõtsast suurõ kuusõ alt raha, kohe veelgi jäi." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Ma lätsi kah kaema, aga ei ma es mõesta midägi kittä, ei ole iks ei tuu, ei taa. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=4&f1=2&m=1168&id=1169
Ma lätsi läbi Tsergo külä Kats versta edasi. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Ma lätsi läbi Tsergo külä Muusika: rahvalaul Setomaalt :,: http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Ma lätsi millegiperäst aita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ma lätsi pois’kõsõ jaost vett tuuma, ku näq syss naksiq tuu mehekese man tsäägatama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lätsi sanna mant nööri päält mõssu tuuma ja nägi, et pääväpuulnõ sain om tävveste must. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ma lätsi suvisõpühi sinnä niq kai timmäq ka, et noq Mikolka, kuis om syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma` lätsi sõs eksamile ja sai üte korgharidusõ paasil omanda` tõõsõ korghariduse`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Ma lää arq, ma jõvvai lavva man ollaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää arõ täämbä üle kuvvõ pindre süvvä otsma, ar sa tulgu-i maalõ, ma inäb kuulõ-i." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Ma lää es'i är' kua manu, pudruvesi jo kiis'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ma lää esi ütsindä inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää hobõsõ kõrva, sääl äestä pääle." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää hobõsõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lää hummõl’ võta ar timä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää ja tapa näq kõõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää, joosõ pühipuulpäävä õdagu käü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lää joosõ, tuu tuu kaq arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää kae, kuis sa käveq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää kaq arq sõtta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää kaq kerigu poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää kaq ot’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää kaq puuhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lää kerkohe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää korgõ müürü pääle, kost näq värgist läbi lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää mõtsa puid ragoma, hirko, harko. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Ma lää mõtsa, püvvä tedre kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää otsi arq omaq veleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää otsi liinast söögitegijä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää, otsi umaq veleq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lää panõ küündle tsässonahe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää pareb mõtsa, kor’ja sääl mar’ju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää parmu peie. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ma lää parmu puhtillõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Ma lää parmu puhtilõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Ma lää pia Pihkevade, ma lää ruttu Rootsimaale – ma tuo Pihkvast pikä sii’, Rootsimaalta rohiladse’, ma pane padjule … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/sangaste_/
Ma lää proovi seod esi võtta jo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ma lää proovi sood esi võtta jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää puu ossa pääle, tõmba jalaqki pudsejihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää puuti ja osta hindäle tsitronit ja greipi, ku C-vitamiini vaia om. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
“Ma lää päähalva poolõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää päävä nõsõnguhe, a sa mine päävä mineguhe." http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
- “Ma lää päävä vävvü kaema.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ma lää põrgohe paabapudsajide perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää saada timä säält maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää su iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää sõs läbi mää suu ku pernaanõ mullõ niigi pall'o jüvvä and, et egä kõrd ku leibä küdsä, uma käeq tiä joogi sisse mõsk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Ma lää tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma lää takah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää tarõ otsa ala, vahi säält” Lätt miis tiid pite ja tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää tuu arq oma kiisla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää tuu sae ja kirvõ liinast, säemiq nii pal'lo kuq jõvva." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää, tuu tuu kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää uma hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää vii söögi perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää vii timä lämmähe sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma lää õkva, kae, kas esä jutt om õigõ, et mingui õkva tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma lää ütsindä õnõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ma lõika täl silmä vällä!» Leningraadi sõaväehaigõmajan panti Pärnätile klaasist silm ja saadõti kodo. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Malõ om lavvamäng katõlõ mängjäle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mal%C3%B5
«Ma lövvä, et mu hobõsõ masva väega pall’o, et õgasugutsit seppi ummi hobõsidõ mano laskõ.» Märdini meelest ravvutagu hobõst kas tuu ala as’atundja vai sõs tege tä tuud esi. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Ma lövvä tedä hingest inämb ku näütüses Võro liinast ja ma parõmb ei lää sinnä liina. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ma löüdse, et olõ Käisiga ütel pääväl sündünü – õnnõ 77 aastat ildamba. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
«Ma lüü timä üle silla vette!» Aga t´sassovna kottal kattõ vanamiis är'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Ma mahu läbi nõglasilmä kaq, ku ma taha." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma maka siih ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma massa sulle selle kodotuumise eest häste. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Mamastõ kooli latsõ saiva kittä vannomuttõ hää mängmise iist. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Mamma Erika vanaaigsõ palukasahvti tegemise oppus: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
"Mamma oll´ Repän" ütles Vilma uma imä neiupõlvõnimme. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Mammast om kõnõldu, et ku tedä tulti kolhoosi meelütämä, sõs parteisekretäär oll’ saisnu, mamma, sääne väikene naistõrahvas, oll’ kor’anu karduliid pangi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mammastõ koolimajast minemä, es tahaq koolin kävvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Mammi oll` väega eestimiilne, a punkar ai umma eurojorru, arvas` kogoni, et Eestile tõi iseseisvusõ laulu Eurovisioon. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ma muidõ käest olõi võtnu annust, syss ma no su käest õigõ võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma muud ei taha', toogõ' mullõ ütest üüst mõisa peremiist maada'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“Ma muud ei taha, ku ütte kaaravihku.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma muud jako ei taha midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma muudku vaiju ja vaiju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma muud nüüd süvvä ei taha, ku nuidõ päid, kes ommaq arq söönü soo pääluu ja siivoluu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ma muud tahai, ku jüräq hammastõga mulk värjü sisse, ajaq pää siiäq ja suu ammulõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mälehhä, ku Nudretsa puult üt’evoori tul’liq, meil rüäpõlluq ol’liq tiiveereh, pidi sääl ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mälehhä, ku imä üt’ele üt’el’, et kohe sa tuu leevä pan’niq, saq kül kõr’tsi veiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mälehhä, ku mi põvvasuvõga 1) käve Voronitsa järve veereh vihma pallõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mälehä ku Miitra käve paar vuuri Vasildõ t’surrõga mul aidah arq, niq pühäs’ ynnõ tõõsõq asõmõ päält iist, et olgõ plats puhas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mäletä viil, kuis nuu kivi' är' veeti tii pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma mäletä viil tuu sainu, silla tegemise aigu tulli varõmõ võso seest vällä,» and’ jutulõ tukõ Haanimiihi nõvvokua päämiis Hollo Agu, kink kodo om kah sääl kandin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ma mängi säänest lihtsät talotütrikku, a ku vaia, sõs näütä sõrgu kah. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ma mõistaas viil nipal’lo rakoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mõista-i killõt õi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
“Ma mõistai mitte määntsitki synnu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma mõista-i üldäq, kuis muial, a umah kandih olõ ma külh kuuldnuq, et tuu nimevõtmine oll´ rohkõp in´emise hindä otsustaq, eiski rohkõp, ku Eestimaal umal aol. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma mõnikõrd jäi saisma silla kotsil, kos käänülise jõe mann kallu kai. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Ma mõtle et seo om müüt. http://mulje.ee/unitsiga
Ma mõtli, et jutu trükütäs vällä, lüvväs klambriga kokku ja omgi raamat. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
«Ma mõtli, et säält tulõ põnnõv värk, ku lihaelläi piimäeläjäga ristädä,» muhelõs Hanno. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ma mõtli sis, et lää esi uman Urvastõ vallan mõtsa kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Ma mõtli vaihõpääl, et lää esi üüse tuulõveski sisse ja ku tulõva, sis panõ mõnõlõ viglaga kärssä pite!» http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
"Ma mõtlõ." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Ma mõtlõ, et olümpialõ saamisõ piät samasugutsõs tegemä nigu Eurovisoonilõ saaminõ om. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Ma mõtlõgi tuud, et vast tä sai ratta perä pääl põrotaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
“Ma mõtlõ kossi kuningatütärt.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma möi tuu maaha: tekkü tunnõ, et Lukašenka ja taa värk om iks sääne, et ütel Eesti ettevõttõl ei olõ mõtõt sääl olla. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
"Ma müü mara är, et rahha saasi." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ma naka tarkust tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma nakka vällä löüdmä (leiutama)! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Ma naksi ehtmä joq viietõistkümne aastaka vanalt, nigu joq umaq kõrraq naksiq olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma naksi hin’dä seest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma naksi hobõsõpidämisega nullist pihta: poiskõsõna olli saanu kõrra hobõsõ sälgä, ku kartulikuurma keldri manu viidi, ja Muhumaal olli kah kõrra sadulan istnu,» julgust’ hobõst võtma Järve talo perremiis Jõela Jarek (37) Tsoorust. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Ma naksi küüsümä, et kost sullõ soo kolq ruublit sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma naksi nutma ja mõtlõsi, et kas minagi ei saa sinnä taiavahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma naksi võro keeleh tiidsähe kirotama sis, ku Tartohe ülikuuli lätsi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
“Ma nal’a peräst.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Manast üles, mar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Mandanipouri Shahriyar - kiränik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Mandela Nelson ( Nelson Rolihlahla Mandela , 1918-2013) oll' Lõunõ-Afriga Vabariigi edimäne demokraatlidsõlt valit president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Mandeli Katri ei olõ nõun jutuga, nigu saadõtasi tüüldä inemiisi kergekäelidselt opma ammõtit, mis näile ei passi vai millega saa-i tüüd. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Mandeli Katri ütles õigustusõs, et sändse oppusõ avida-i külh tüüldä inemisel tüüd saia, a tä saa kotost vällä inemiisi sisse, edesi lätt praktikalõ ja ku har’otas hinnäst kelläst kelläni tüül käümä, sis vast saa tüüle kah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Mandsi_ks, meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/52.html
Manifest ilmo 20. radokuu pääväl 1909. aastakal aoleheh Le Figaro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Manifesti vällämõtlõja oll' skulptor Boccioni Umberto . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Ma nigu elä sääl, teoreetilidsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Manila om Filipiine pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manila
Manitoba om Kanada provints. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Manitsus pruutpaarile. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/52.html
Mannheimin sai Mozart tutvas Mannheimi orkestri liikmidega, miä oll' tuudaigu kõgõ parõmb Õuruupan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Manni Thomasõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Manni käest... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Mannikõsõl võtt põlvist peris nõrgast. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Mannilõ ütleĺ, sa olõt vanõp, sa opi q killõ aŕ q , sa läät suurõbidega aŕ q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Mannil ülemidsen myni putahus olluq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Manni olys joht määne kriuhka imemene, oll peris hüä paabakynõ. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Manni saie sjoovoori jälki rahumeeli umma kotto. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Manni ütel. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Manni ütel juba jah tuud tervitüslaulu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Manni ütles mullõ sis. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma no kõ piä üte kotusõ pääl olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mano om tettü sõglakast, kolm sõglapaari, nii et kõrraga saa kolmõ jämmüsega jahhu tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mano oppi om hulga hüvvi pillilukõ, midä vanastõ om mängitü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
“Ma noq hot’ lää kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma noq inämb kohegi lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma noq jõvva sedä ütsindäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Manoq saa küssüq: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ma noq saa nii ruttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma noq tiiä, milles ma näi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma no su koolõta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mansi kiil kuulus soomõ-ugri kiili ugri harro . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Mansiq kuulusõq riiklikult tunnustõduisi Vinnemaa väikeisi põlisrahvidõ hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Mansiq ommaq olnuq Vinne ja Nõvvokogo võimost tugõvambalt mõotõduq ku näide põh'anaabriq handiq , tuuperäst ommaq nääq viimätsist rohkõmb vindläisi sekkä assimiliirünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Mansiq ommaq olnuq Vinne võimu all 16. aastagasaast pääle, ku Timofejevitši Jermak saiõ suurõ osa Õdagu-Tsiberist Vinne kontrolli alaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Mansiq (vanõb vinneperänõ nimetüs voguliq , vinne keelen вогулы ) om soomõ-ugri rahvas , kiä eläseq Hante-Manssõmaal ja Jekaterinburgi oblastin Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Ma nuid tiiä-äi'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Manu saa küssü: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Manu tulõ inglüsekeeline jago ja pildikotus tetäs vahtsõmba moodu perrä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
Ma näe külh, et ilma massinalda ei saa seod tüüd sukugi tetä! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ma näid ei taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma näi, et miis külb kesvä, mu vanaesä pidi [pidas, hoidis] kotti ja kõik kesvä lätsivä vanaesä kotti [kuna seeme sattus kuratliku vanaisa kotti, siis oli külvitöö tulutu]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Ma näi kah inne sõta juuni taivan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ma näi, ku sa lehmä alt tulli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma näi, ku üts naane puut' inne arq tulõkit kõõ kääpä saiapallu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma nännü ei olõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ma näütäki-i hennäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma näütä umma kiilt ni periolõmist ni inemise tundva seo vasta suurt huvvi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma ol'li eehtoah, ta lugi kõrval toas sõnno pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Ma ole vahepääl rätsep kah; mes lupat, kui ma serätse kleidi tii?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Maolimo himmitses väikeisist näärmist vällä, miä mao sisemädse poolõ pääl ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
“Ma olli Krantsova järveh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli Saal’esah kostmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli Tartumaal tütre puul tütretütärt ristmäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli esi kasulõgi väikokõnõ, a ma olli hüä tsäpär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli katskümmend, ajastaka ku viil pallõldi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ma olli kinoh autojuht. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ma olli kisknu pää ja jalgega. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
«Ma olli kolhoosi virdsaauto pääl – tuhavidämise massinast tetti virdsaauto, selle et virtsa oll’ nii pall’o –, millega pidi keväjä põllu pääle ka ammoniaagivett vidämä,» seletäs Henno. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ma olli kõik aig mõtõlnu tuu pääle, et võinu inämb ummi asjo tetä Põlva maakunnah, olla sääl aktiivsõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma olli latskene, olli üts vanainemine Liiso. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ma olli lats, ku imä vei minno kaq migulapäävä ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli latsõh Kiislovah kar'ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli latsõn Võrumaal olnu, selle kai CV Online’st, midä seon kandin pakutas. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Ma olli latsõst pääst vihaköytjä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
«Ma olli lõpuklassi koolilats ja Vello Vahtsõ-Roosa puidukombinaadi meistri,» selet’ Maimu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Ma olli noorõst pääst väega tark. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ma olli närviline ja ütli: ei olõ Suta! http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ma olli nõun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
"Ma olli oma kutsariga, Jukuga, jahi pääl, ja lassi üte püssikuuliga mõtskitsel perajala sõrast ja kõrvust läbi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ma olli põrgu tulõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli siin all koplin, ai õdagu karja kodu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ma olli sikõh, es anna vaesilõ, es tunnista Jumalat, es kingi türmüle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli sis aasta iist sõaväest tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ma olli temaga sannah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ma olli tuolaiga viel nuormies, tävve jovvu man, näet, no inäp püsü-üi jalgu pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma olli tuul aigu pois'kõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olli täütsä šokin, järgmäne päiv kah olli tarõn pikäle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ma olli vahetusõ liigõ, 12 tunni oll’ vahetus: tuusama üü vasta 20. põimukuud ollimi Gunnariga õdagu katsast hummugu katsani. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma olli vanatütrik. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma olli viimäne ja tüke viil viimätsembäs jäämä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ma olli väega halv ja vihhas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ollõ ka umal aol üts kõva mies, hulgõ ilma pite ümbre, otsõ jovvuvastalist, kooni löüse, ja tuo kätte uma käegi jäti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ma ollõv es’ki sängün maadõn eluohtlik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Maol om kats lävve: edelävi ja tagalävi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Ma olõ ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Ma olõ Antslan sündünü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Ma olõ Eestimaal ka lühebät aigu elänüq, ku op´mah olli. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma olõ Kõivu (kirämiis Kõivu Madis – UL) lugõnu, sis kae, kuis täl kah edimält om üts as’akõnõ meelen, a sis tulõva tõsõ robinal perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
«Ma olõ Paul Ariste, mes om su nimi?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
- “Ma olõ Pühä Jüri.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ Tark! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
- “Ma olõ ago.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ alastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ andnu hindäst sada protsõnti. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Ma olõ eis' k'aun(u)'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ma olõ elun tennü küländ hulga huvitavit käänäkit. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ma olõ emotsionaalsõlt sääl üles kasunu ja tunnõ hinnäst lõunaeestläsenä, kinkal om minkagiperäst koskilt peri hõlahus mere perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Ma olõ esi peri kah tast Põlvast. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ma olõ esisaisva miis` ja nii ma esiq küsü ja vasta kah: mille Laari Mart umahindä pildi pihta märki es lasõq, a võtsõ Savisaarõ uma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ma olõ euro puult. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ma olõgi sündün' liinah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ma olõ harilik Lõuna-Eesti inemine, kiä om tüü peräst Tal’nahe kolinu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ma olõ harva nännü kitsihaina. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
«Ma olõ hindäle tennü rahvarõivakomplekti, vüü oll’gi õnnõ puudu.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ma olõ hingli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ hüäh mõttõh kõõ kadõdust tundu’ kihnlaisi ettevõtmisi pääle. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Ma olõ-i inne tuud ega perän kah säänest asja nii pall’oviisi nännü. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Ma olõi joht Ostruvva saanuq, tul’li iks ar Pihkvast ummajoudu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ-i muusikaärin as’atundja nigu ei olõ arvada inämbüs inemiisi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Ma olõ inämbäste budist. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ma olõ joba pikembät aigu mõtõlnu, et tuu Erna piät ütś kuldtisse ja pronkśpuusõga elläi olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ma olõ joq kyigih arq olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ma olõ joq pingi all." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ joq päsnü vannuhalvu käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ jo väega pur'oh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma olõ kaarnitte kuningas, mullõ ülti, et sa üzkõrra mu lazzi olt hoitnu, tuo iest ma nu avida sinno, ütle mullõ, mis sul viga um?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ma olõ kah ütskõrd Maamessil käünü, sis olli Vahtsõliina ettevõtja kõik kuuh. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ma olõ kolmõ riigi peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ kuni Miktamäe põhikooli lõpuni elänü 15 aastaka Miktamäe vallah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
«Ma olõ kunigas ja mul olõ-õi nii ilosat majja.» Tul´l siiä üles ja leigi arhirejal pää otsast ja timäl ol´l ka viil ilosa rõiva ja küpar pääh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ma olõ kuuldnuq üteldävät, et setodõ usk om sääne sego õigõst usost ja loodusõ usost. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma olõ kuusõtõrvaga pall’u inemiisi avitanu. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ma olõ kygõ üt’e talo puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ kyik ar kannahtanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ kõik aig ütte asja tennü: olõ terve elo teedä tahtnu, kuis as’a umma! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ma olõ külh vana, a ütle kõrraga är, ku mõni asi ei olõ illus,» seletäs Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ma olõ kül pikält Tarton elänü, a uman latsõpõlvõn elli ma tan lähkün Karilatsil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma olõ kül vana, a lats saa õks ristitüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ laisk inemine, a mullõ miildüs hää ja puhas söögikraam. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
«Ma olõ latsõlatsilõ ütelnü, et naakõ tegemä, a nuu ütlese: vanaesä, meil ei olõ närvi!» selet’ lõõdsameistri. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Ma olõ maal kasunu, kooli- ja suvõvaihõao olli esä kõrval, toimõndi talotüüd ja esä oll’ mõtskunnah tüül. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Ma olõ mitmeid korgi öelnu`, õt ole-ei olulinõ määnseh keeleh iniemine uma juuri vasta huvi tund`, pääasi, õt tä huvi tund. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
«Ma olõ naid nüüt ristanu siin.» http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Ma olõ nii julgõ, ku tuu arq küündle tsässonast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ noq paar kõrda lasknuq uuri ja küüsüq säält ministeeriumist ni või üldä, et õga erilist vaimustust sääl olõ-i. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
- "Ma olõ nuur miis, ma teeni jälki. sa olõt vana inemine, sullõ ei saa kostõgi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ma olõ nännüq, kahru poig ka arq nilut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ nän’nüq ku kivile om pant kui jalg pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ nõuh sinnä minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Ma olõ oma esä ull poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma` olõ opilastõla ka ütelnu`, õt kuulgõ ku ti arvatõ, õt mi teemi taha balletitunni, õt kas sõs tulõ siiä õpilasi mano vai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma olõ ostnu kah umal aol üte küländ vahtsõ Belarussi. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
«Ma olõ poissõlõ ütelnü, et pia om nii, et ti istuti õnnõ arvudi ja telega takan, tütärlatsõ, vähä tuust, et tegevä süvvä, tegevä kotun kõik as’a esi är.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Ma olõ põrguh käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ rahul ja vilä hind om kah hää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
“Ma olõ rikkamb.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ma olõ rossõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ saialillisalvi usku: tuud piät egäle poolõ pääle määrmä! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
"Ma olõ sepp." http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Ma olõs esiki uma ülikooli lõputüü luulõtusõna esitänü, ku olnu võimalik! http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
“Ma olõ siih jah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ silmänüq, et setodõl ommaq väega ilosaq perekonnanimmeq, miä ommaq õks sagõhõhe loodusõst võõdõt´, nigu Lilleniit, Palolill, Luikjärv, Päike - väega romantilisõq ju! http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma olõ soovitanu, et ku määnestki muud süvämbät põhjust ku pall’as tahtminõ olõ-i, sõs või rahakopka jättä – nii om tulõvidõ põlvi muinastiidläisil kah põnnõv märki ja mõtõlda, mis aost raha peri om, kiä timä siiä tõi ja mille timä tõi. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Ma olõssi paremba meelega nännüq, et Dennis Tito olõssi süriin istnu ja Kass olõssi kosmosõlõ linnutõt, a sisulidselt suurt vahet ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ma olõ sukka tutva, kogoni sõbõr, - kuis sa elät ka umal puul? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
“Ma olõ sullõ noorõmb veli.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma olõ su noorõmb veli.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ sääne täpsä miis, kõvõrat asja, kõvõrat puuriita kah ei taha kaia! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Ma olõ sääne äkiline kah ja lätsi meistriga tüllü… http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Ma olõ sõs pallõlnu kahtlõjil seletä, et kihnu ja seto keelest om Eestin jo niisama pall’o juttu olnu ku võro keelest, mille olõ õi sis kümne tuhandõ inemise hinnäst kihnu vai seto keele mõistjas võlssnu? http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Ma olõ taad maad nüüt 20 aastat niitnü ja haina egä aastak är tennü, a angõrpist mugu press pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma olõ taivast tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tennü neli, kuus, eski katõsa otsust! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ma` olõ terve elo näüdelnü ja mullõ miildü tuu. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma olõ timä tiindri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tulnu papilõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma olõ tuu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tuuga harinu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Ma olõ tuuga kül väega nõun mis ti olõt ütelnü siin, austet kiränikuherr! http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Ma olõ tuust süüdläne, et ma es küsü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tuu vana mehega ytte miilt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Ma olõ tähele pandnuq, et õgasugu kulliliisi om kah kõvastõ manoq tulnuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma olõ täämbä väega väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ täüs jõvvu man miis ja ma olõsi sellega väega nõuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tütriku lats kägistet arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ tüümiihiga rahul. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ma olõ ummi raamatit õga vähe ao takast ümbre kirotanu. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Ma olõ vabamb, a pall’o käävä tüül katsast viieni. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ma olõ vaiksõlt kaenuq, mis tan iks. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Ma olõ valmis kõigiga kuuhtüüd tegemä ja ku om kohki api vaia, ka esi üteh lüümä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma olõ vannajuudast ka unõn nännü¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ma olõ väegä haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ väegä haigõ, ma ei jõua võtta leibi ahost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma olõ väikene, olõ nurmõ pääl harino, a kuis ma suuh käuma nakka, lühko jala." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ma olõ ynnõ tuud ten’nüq, et võta piimä, leevä, munakõisi, lää põima kat’s- kolq pehelüst arq, tulõ pereh, istusõ maahha; kedä külänaist ka ol’l lähkoh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma olõ-õi joht ilmah kellegile andis andnu, a olgu sis, su palvõ pääle anna ma tälle andis, ehk ta küll uma kolmkümmend "valusat" õigusõga kätte pidi saama." http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ma olõ õks tahtnuq Sult küüssüq, et kas Sa kir´akiilt kah myistat kynõlda vai "rääkida" - ma olõ Sinnu kuuldnuq õks seto kiilt kynõlõmah. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma olõ õnnõ saanu siiä Vannohalvo mano. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ma olõ-õs syss viil kohvi maitsnuqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma olõ ümbrtsyyri ar tsungnu, ma inämb kauõmbahe minnä ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma` olõ ütelnu ka uma opilastõlõ, õt harinege umi lausõid kirotama ni, õt ti mõistaside sinnä õigõ kirävahe märgi panna`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma olõ ütelnü (viil) nal’aga poolõs, et kuul om pästetü, nakkami keskkuuli tegemä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Ma olõ üts elorõõmsa mammikõnõ, kes eläs ütsindä ütsikun kotussõn. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ma olõ üts hää miis, kellel om hää naanõ, hää latsõ, hää naabri ja hää pruut. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ma olõ ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ol’li kuvvõ aastaganõ, ku mul esä kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ol’li väega ahnõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maon saa süük üte hapnõ leeme ehk limoga, miä maolimos nimitedäs, seätüs ja tuuläbi vedeläs pudros lahotõdus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Maoori kiil om austroneesiä hummogu-polüneesiä kiili hulka kuuluv kiil , midä kõnõlõsõq maooriq Vahtsõl Meremaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maoori_kiil
Ma oppa õigustiidüse tudõngiilõ argumentiirmist, loogikat ja filosoofiat. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ma opsi, et võtkui päitsitega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma otsi sul pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma otsõ välläkutsit vast kül inämb tiidüseh, a tetti sääne pakminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma paastu aigu ei tahaq pidostõ hel’lü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pakse 500 ja sis timä lasi veidükese alla ja ma panni veidükese manu ja lõpus ma ostse tuu kirve 800 krooni iist är. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ma pallõ, auliku herra, tälle andis anda! http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
- "Ma pallõsi üümaija, kas um võimalik?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Ma panni, kui sa minnu aita raputama käved, pulga sinnä mulgu ette, kost saa sisse tullid, nii es saagi sa inämb vällä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
- "Ma panni sanna pajakõsõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ma panni õks rehe ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ma panõ mõõga kihla.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ma panõ pirru tuppõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma panõ taina sisse kaarahelbit kah. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ma panõ teräq, aganaq, olõq kyik unikohe, syss lää kulla perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma panõ tingalitse ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma panõ ussõ tappa ja ravvaq üle viil ja saai varasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pan’ni Pühä-Maar’alõ ja vaesile ka iks olõ andnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pan’ni taa vana Pühä-Maar’akõsõ kibota pääle üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma paremb esi tii töö! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma paremb hoitnuq umma hobõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pelgä, et eski ku rahha olõssi, sis kas lövvässigi nii hää Teppo pilli, nigu mõnõ herrä käen om. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Ma pessi selle, et ma olli kar’ah suvõ ja anti kaarnits kaaru palgast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pia koolõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma pidi muu as’a kõnõlõma,» ütel’ Leida vabandusõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma pidi tuu säält vällä tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma piirdsõ vilämüüki, tsia saiva iks söönüs, kinäste sai vahtsõ vilä kah, ku vana otsa sai. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ma piä kodo minneh mõisahe sisse käändma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ma piä ommen omgu kuningatütrele nisukese kängä 20 tuuma, mis temä endäle jalga pand. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ma piä ommete pää kaotama: kost ma tiiä ommen nisukest kleiti tuvva, nigu kuningatütar sälgä panep? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ma piä palvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma piät jo tuu kõik kinni masma! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ma piä tükk aigu mõtlõma, inne ku arvu saa :) http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ma piä uma esä käüke käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma piä uutma, nika ku tä kasus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Ma piä viil perrä jõudma. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ma püvvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma püüdse egät salmi teksti perrä harmoonilidsõlt, rütmilidselt ja tempot muutõn esimuudu lahenda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
- "Maq anna sullõ kolm varsa, jätäq ynnõ elo mano!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq anna teile üte leeväkandsu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq arq tuu säält, hot' ku pal'lo vahtõ olguq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq arva, et soo ao rahvalõ olnuq vaija andaq häste kibõhit... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq ei olõq Antsu viil halvan tujun nännüq," ütel` Tee Mare, Akordi ütś noorõmbit liikmit, akordioonimängjä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
“Maq ei saaq minnäq, mul rõivaq väega kakõnuq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq esiq näi, kuis sa ärq tsusksit. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
- “Maq es keedäq sullõ süüki, maq keedi tüümehile.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq inne lääi minijäst, ku kes minno tõi, tuu tooguq muq kannõl kaq siiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq isi hindä kullalättest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq isi timä tuvikõsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Maq jah hoiõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq joht jõvva-as viiristmise puulpühhä arq söömäldäq ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq joq mõista väegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq just mõtli seodsamma viimätse ao kirändüse ja kultuuri üle taplõmise pääle. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Maq jää esi süüki kiitmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq jää kaq siiäq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq kai, ku pakku sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq ka inemine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Maq ka lää üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq ka ol’li sääl, nuuq mullõ umadsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq kaq hiidi uma topsi sinnäq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq kaq mõtsah käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq ka süt’tü tuust arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq keedi söögi umilõ töölisile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq kiidä silmärohto." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq korja puukõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq käü tii veeri pite, särk all, kasuk pääl, korja pääle hainu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq külq arq olli." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq kütä jalq sullõ sannakõsõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq lasi veski alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Maq lää Bulatnovva aidu myytma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää mõtsa, korja tatikõisi näile süvväq, ku näq kodo tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq lää müü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää näid otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää priirõivih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq lää põrgohe paabapudsajide perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää sullõ naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää, tuu” Väiko ao peräst tõi kaq paagaq raha kätte mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq lää tuu kotost rõivaq, syss tult maaha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää täämbä tüühhü, maq süüki inämb tegemä ei nakkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää umma jakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq lää võta taivast pikse, nakka tuugaq lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq muiduki küsümä, et määne talu tuu sys Päävässe om. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
"Maq muudku käü tii viiri pite, süü hainu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq muud tahaki-i, ku annaq puul naist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq mõista sepatüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq mõtli, et lää ja lasõ tsilgakõsõ vett manoq taalõ supilõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Maq nakka noq sinno ütte võtma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq nakka üle mere sõitma sukaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq nii kaq tihkai inämb kohegiq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Maq nii, nii lää põrgohe paabapusajide perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq noq ei lääq viil." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq näi, ku tul'l takast ker'kust nigu hainaruga vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq näütä, et kaeq noq tsids'äkõnõ, et mõisameheq joq tah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq näütä sullõ lillikeisi, as’akõisi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq olõ kaq kyik haigõh jaq taha, koh lämmi olõsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq olõ kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq olõ lugõnu tuud Umma Lehte, a tuud saa-i häste lukõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
- "Maq olõ siiäq sõitnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq olõ sinno lubanuq, syss ku suq arq varastõdi, toolõ kes suq vällä ot’s.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq olõ tuu miis, kes preiliq las’k’ havvast vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq olõ vanapaganal naaseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq ooda, kooniq üles tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq ooda, ku ta pilvepala meile kottalõ tulõ, maq viska pilvepala taadõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq panõ suq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq petä timä arq, et tä mullõ kaq seletäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq sai kuningast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq sinno kõõ otsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Maq sinno sisse ei lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq sullõ näütä söögi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq suq ust vallalõ võttaq ei mõistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq säält lõunaaigu suppi es saaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Maq süüdläne ei olõq, et maq sullõ lei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq taha kaiaq, ku süvvä tuu vanamiis läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tahasiq, kuis maq saasi arq umma riiki tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Maq taha soogaq järve suud kinniq kiskuq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq tii kaq nii." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tiiäi viil umast elost mitte midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tiiä külq, mis siiäq olt tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tsuska sarvõq tarõ saina ala, käänä kyik küllüle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tuu käest küs’se, et kuis näq timmä pidäväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq tuu soosama kotusõ pääle tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq uma vasaragaq tsaa kyik samblõq saina vahelt arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- " Maq või minnäq, ku mõistat kävvüq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq võta jah tä ütsindäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Maq võtasiq külq, a mul om ahigiq külm." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq võta soo kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq üte rüäpäägaq söödä arq kyik kuningaväe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maq ütli kotoh imäle, et tiiäi kiä ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Maq” üt’el’ in’ne, pan’d hin’dä suurõmbass ku Jummal’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar'a ai muide maide päle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Mar'a võrokeeline nimi rämm om peri Harglõ kihlkunnast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Ma rabõli põh’ast üles ja jäi ellu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
”Ma rao maha pää otsast.” http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Maratonil oll’ ka kolm võrokeelidse nimega paatkunda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Maratsäügakõnõ laudust maaha, ja illos tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ravitsõ soo iist suq perre niq suq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Marce79 päälkirä Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Marco üten uma esä Niccolò ja lellä Maffeoga oll' üts edimäidsi õuruuplaisi, kiä siiditiid pite rännäs' Hiina ja käve Mongoli impeeriumin külän Hubilai-khaanil ( Tšingis-khaani pujapujal). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Polo_Marco
Marc 16.v.16. Kes ussup nink sahp ristitut, se peap önsax sama. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Mardi jaos oll’ võit üllätüs: unõn kah es näe, et sääne asi või tulla. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Mardike söövä ärä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mardilaul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Kambja MÄRDI TULLU KAUGEELTA, märti, märti, läbi suu solka-salka, märti, märti, pilliroogu pistis silmä, märti, märti, angerpüs’t ai südämede, märti, märti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Puhja Märdi laul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Rõngu Märdi laul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Sangaste x PEREMEES, PEREMEHEKE, märti, perenaine, naiseke, märti, laskega Märti lämmäessä, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Sangaste x TALUTÜTÄR NEITSUKÕNE, märti, tule (tuke) üles tooli pääle, märti saista saali veere pääle, märti, puhka tulda kuku suusta, märti, lõõtsu lõhna, õpe-lõuga, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Võnnu LASKE SISSE MÄRDIKEISI, märti, märdi omma kaugest tullu, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mardisantide laul Võnnu LASKE SISSE MÄRDIKESED, märti, märti, märt om tulnu kaugelt maalt, märti, märti, üle soo sopa-sapa, märti, märti, märdi küütsu külmetava, märti, märti, märdi varba valutava, märti, märti, tule Liisu, tõsta linki, märti, märti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mare Tee ütel`, et kuna inämbüs ommaq vanaq inemiseq, sys parhillaq egäkõrd tävve kuunsaisuga vällä ei mindäq - tervüs ei lupaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Mare soovit’ kävvü sannah inne tähtsit juhtumiisi – olkõ tuus eksämil käük, mõni pikemb reis vai muialõ kotusõlõ minek. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Marga Aksli eläs Rootsin, saa suvõl 100aastadsõs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Marga Janek, Orro Jaanus ja Tartese Heino. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Margapuu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Margareeta andsõ nõu. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Margna Epp (kotiga) puistas maapalotusmulku kuusõossõ. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Margna Epp kõnõlõs Võromaa savvusannaraamadu tegemisest. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Margna Epp võtt’ laulunaisi maapalotusõ kokko niimuudu: http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Margna Epp ütel’, et no om hamõ valmis ja tuu üleandmisõ jaos oodõtas mõnt pidolidsõmbat ja suurõmbat ettevõtmist. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Margna Epu puulõ jõudmisõ aigo oll’ väläh perädü illos edimäne ammõtlinõ sügüse ilm – päiv lämmist’, tuul keerot’ ja lehe jo kollõti. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Margna Epu sõbõr, Pärnust peri savitüükunstnik Tapferi Ene selet’, õt arheoloogiliidsi lövvetüisi asjo perrä om nii savivuulminõ ku palotaminõ naisi tüü olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Margusõ tuu kõnõlõmisõ selges op'nu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kira.htm
Mari Amor – auhind (100 eurot) hää loomingulisõ mõttõ preemiä segakoorilaulu „Kiil kõnõlas” (sõnad Evar Saar) muusika ja seade eest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mari Järvmägi (u 35 a) (H II 5, 562/3 (241) < Sangaste khk – Joosep Hurt, 1877). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Maria_ks maalõ maal´nuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
Marie Heiberg kor´as niisama üte jao vanavarra, ehkkä luulõt´ kiräkeeli. http://wi.ee/voro/
Marie Tugan om kirotanu säändse puudumistõendi: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mari esi madalakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/b/5.html
Mariina tege latsiga viil kamma ja ahjuruuga, Alvar vii latsi mõtsa ja kõnõlõs tuust, kuis Võromaal aastatuhandit eletu om. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Marija elläq madaluisi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Marijallõ kalõstõ kadsadaq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
Marijallõ kitetülle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/4.html
Marija om iks kaenu kallihe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/9.html
Marijidõ paja ala. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
Marijidõ vaka peräh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Mari keelel om kats kiräkiilt: niidümari ja mäemari kiil ja mitu murrõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mari_kiil
Mari kiil (niidumari марий йылме ; mäemari мары йӹлмӹ ) om soomõ-ugri kiilkunna volga rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 490 000 inemist põhilidsõlt Marimaal , Tatarimaal , Baskiirimaal ja muial Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mari_kiil
15.00 Mariko Faster ja Evar Saar. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Mari_ks maalõ kirotõlli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/26.html
Mari kõnõli, kuis neist must kogu nigu hainaruga müüdä vuhisi. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Mari lugu 3. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Mari luulõt`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Mari läts'ki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Mari läts üüse pööningule ja poi [poos] sääl indä [ennast] är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Marimaal kuulus mäemari kiil ammõtliidsi kiili hulka üten vinne ja niidümari keelega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4emari_kiil
Marinetti arvas': https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Mariniirse hindäle kümme purki siini, seoaastadsõ edimädse purgi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mari taht tetä kolm tarto- ja kolm mulgikiilset saadõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Mari tiid iks madalakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/16.html
Mari um iks nu kostnuq kurvalitsõst. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/3.html
Mari um iks nu maalõ maal´minõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/22.html
Mari ütel', et ei anna. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Marja lää_ks ma maalõ-maalitullõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/14.html
Marja mi maamakõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/3.html
Marja minek. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/12.html
Marjasõlõ vaja ütepal'lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
9.30 Marju Kõivupuu. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
17.30 Marju Kõivupuu ja Silva Ranniku. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Marju puhastas Anne niimuudu, et täl om laudust renn. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Marju , vihalehesit, pirrupuid ja sääntsit võidsõ õgaüts võtta mõtsast niipallo ku tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Marju õks sei ja rüäpääkesi jüri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Marka täämbätse pääväni mälehtedäss mastõrah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Marko om tõstuki pääl, majandas kundõdõga ja kirotas projektõ massinidõ ostmisõs. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Markus maa all, habõna' maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Marle pandas pangi pääle, et praht tuulõga sisse ei lääsi. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Marlit kah – ku näppu lõikat, sõs marli om illos, puhas ja uskmist väärt. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Ma rohkõmb es tahtnu,» tunnistas tohtri. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ma roisku inämb ravitsõma ei nakka huupi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Maroko , ammõtlidsõlt Maroko Kuningriik , om Põh'a- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maroko
Maroko pääliin om Rabat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maroko
Ma ropsahutnuq suq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Marshalli Saari pääliin om Majuro . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marshalli_Saar%C3%B5q
Marshalli Saarõq , ammõtlidsõlt Marshalli Saari Vabariik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marshalli_Saar%C3%B5q
Marss om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq neläs hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marss
Marta ei olõ väega tõisiga läbikäüjä, a väega tark. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Marta eläs uma perrega vana mõtsavahi kotussõ pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Martalõ miildüs lukõ, välän kävvü, talvõl liugu laskman ja suusataman kävvü, suvõl rattaga sõita, siini-marju kor’ada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Martalõ miildüs võro kultuuri tegijist kõgõ inämb Ilvesse Aapo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Marta om lugõnu «Mino Võromaa» kogomikkõ ja võrokeelist Tähekeist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
«Marta om väega tubli opilanõ, ma olõ ka vinne keele oppaja, klassih om 12 last ja timä om ka vinne keelest edimäne, tä om keeleinemine,» kitt Glaseri Maaja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Marta oppaja Glaseri Maaja ütel’, et kaiva viil inne olümpiaati ütenkuun üle tähtsämbä võro tegeläse – näütüses Kauksi Ülle ja Ilvesse Aapo –, et är tundnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Martini, Savi Toomasõ ja Pornokunni pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Martin mäng Mapex Saturn trummikomplektil Vintage A nahkuga. http://www.zetod.ee/set/zetod/martin
Martin-poiss` politseinikõlõ sitastõ ütel`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Martinpoiss’, Pornokunn’ ja nii edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Martin-poiss’ om muidoki tujust är! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Mart saa umast meeletüst elost viil mitmõlõ jutuvõistlusõlõ kirota. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Martsoni Ilona sõnno perrä avitas võrokeelidse Tähekese tegemine üten toolõ, et aokirän olnu juttu ka Lõunõ-Eesti asjust. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Mart üle maa, Katri üle kar´a). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Maru Mats om kõgõkogo kosmoloogilinõ mutõl, miä om kõgõ parõmpihe kuunkõlan tiidüsliidsi tiidmiisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maru_Mats
Maruga või üten kävvü pikne ja kõva sado. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maru
Maru om tuul , miä puhk kõvva ja kipõstõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maru
Marupöörüs Catarina ilmaruumist kaiaq (2004. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marup%C3%B6%C3%B6r%C3%BCs
Marupöörüs lahk huunit, puid ja kõkkõ muud, miä timä tii pääle ette jääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marup%C3%B6%C3%B6r%C3%BCs
Marupöörüs vai hurrikaan vai taifuun vai troopilinõ tsüklon om suur matalrõhkkund, miä om perit maavüü lähkost ja miä toosõ hindäga üten väega kõva maru . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marup%C3%B6%C3%B6r%C3%BCs
Marutõbi võtt' pinne viil mitmõlt naabrilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Marxi Karl (Karl Marx, 1818-1883) oll' juudi peritollo S'aksa filosuuf , majandustiidläne , sotsioluug , revoluts'onäär ja kommunist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marxi_Karl
-“Ma röögi, et mingas ma söödet saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar’a juuskva tuud pite anomahe, sodi jääs rõiva külge kinni. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mar’a kor’atas üüse, inne ku sulama nakkasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mar’amoosi pääle panti? http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Mar’ge kaenu, et väega ilodu om nii min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar’gel lät’s ka süä täüs’, rahmas’ taosõq kaalast arq - rahkõ puruss kyik’ - tsusas’ pap’ilõ kaala ja naas’ vidämä Mokra mot’silahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar’ge naanu vasta ajama, et olõ jo vana ja kyik’ aokõsõ massnu sullõ, et no inämb ei massaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar’ge naas’ rahkit vallalõ päs’tmä taostõ kül’est, pap’p roosavarrõga tsip’se käs’si pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mar’ge ol’l jal õdagu saatnu väümehe, et min kullõq, mis tuu pap’p Semmo-nailõ seletäs, et väega pahanu ol’l, lubasi sinat’ihe kaivadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma saa Arnold-poisist kah joba arvo! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
"Ma saadi küll sulase, a sõs ta vast magasi muial, ku teol es ole." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Ma saadi sulase," a tuu es avita midägi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Ma saa-i jo penssigi nii pall’o!» ütles Aino. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
"Ma saa iks inne *2 kuniga *3 majja ku sa." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
“Ma saai võtta, mul olõi kässi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma saa kuningalavva päält söönüs niq joonus.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma saa seost keelest väega häste arvo, no kõnõlõminõ om muidoki esiküsümüs.» Nii Vanal Võromaal ku ka Võro liinan tund nuur direktri hinnäst häste. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Ma saa su tütre miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma saa tuust arru ja püvvä midägi vällä mõtõlda,» ütles Reva Krista. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ma saa tüüd tetä ja kirätükke vällä anda, ei piä seltse egä nõvvokokõ piteh käümä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ma sai arvu, et tuud viimäst tüüd tulõ iks viil kavva oppi, inne ku käppä saa. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
“Ma sai kuninga lavva päält söönü niq joonu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sai meili pääle ütskõrd säändse pilapildi, koh oll’ viil tekst man, õt UKU uudistoodõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
«Ma sai nuumi, et ei kasvada eesti sortõ,» muheli Jaana. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ma sai vabarnakasvatusõ plaani päält Rootsin käümist. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Ma sai 8 vakka. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Ma saiõ seo suvi tutvas üte tütrikuga, kiä lätt gümnaasiumi viimätsehe klassi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ma sannah petä sullõ ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma selle pini tapa... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Ma selle pini tapa jne. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ma selle sinno avidi, et saq muq tuu mehe käest pästi arq hädäst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma siih inämb olla ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma siist tiiäi inämb kohegi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma siiä ei jää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma siiä kaq lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Masingu armulugu olli ammuaigu teedä, huvitav om tuu, kuis tuu lugu muutus kiräniku käen ummamuudu religiuusses luus. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Masinguga om meil kolm aastat vaiht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Ma sinno nii kavva siih ooda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sinnu tapa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sino saada ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sis ütli, et S-u-t-e. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Maskiirmine ja sanditamine om keidetü ka uskmisega, et engiajal käivä vanavanembide enge oman enditsen kotun meid kaeman. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Maskotile tuless nimi kah vällä nupute. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Maskõ_ks ar mu vaiv: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/11.html
Masnu' peremehele hää taso, et timä soendist ärä pässi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ma soo iist taso sullõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma soo mehe või arq kaq tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sooviti, et lõigaku vai võssagi, a timä, et jõvva-i saelõ pentsu osta ja olõ-i sael kettigi… http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ma soovi vahtsõlõ aolehele kykkõ hüvvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Massa-i ülearvu tõsicõlt võtta. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Massa määnestki rahha tuu iist, et sis ajasõ üüse eläjit är. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
“Massat arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Massat pääle ja mitte veidü.» A et jahipidämine timä hobi om, sis püüd tä hädän inemiisi iks avita. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Massa tulõ õnnõ söögi iist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Massi_ks rahha lugõmata: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Massina jaos peenemb tarkus om sotsiaalnõ tarkus ja luumisvõimõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Massina omma elektroonilidsõ ja kae, ku kalli tüüriista omma viil põllumiihil! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Massina pääl oll’ ka üts tutva, kiä läts’ Nursin maaha. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Massina ülesehitämises läts’ meistril aigu 12 aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Massin tul'l muro pääle, kyik viläkene ol'l veet mano unikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Massiq kaq tälle sada rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Massi tähüstedäs kõgõ sakõmbast tähega m vai M nink timä mõõt SI-süstemin om kilogramm (kg). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mass_(f%C3%BC%C3%BCsiga)
Massivaq rahha lugõmata: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
- Mass [maksis] kats kopka. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mass om füüsigalinõ suurus , miä näütäs kihä kattõ umahust: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mass_(f%C3%BC%C3%BCsiga)
Mass too herr poiskõsõlõ määne kuuskümmend tuhha, et angui kohtohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Massuammõtnigus sai Uusmaa Külli – om ilma tüüldä koton, inne oll’ Krabi opilaskotun kasvataja. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Massuammõtnik ei olõ tä uman elun kunagi olnu, a näge täpsele säändene vällä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Massõ kats rubla ja ütel’, et ku tulõ sisse ja küsü, syss olgõ viin ja sakuska siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Massõ üte päävä iist var’opaigalõ 20 eurot. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Masti ka tälle kolqsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Masti puhul oll’ jo selge, et näidega tapõlda olõ-i mõtõt, nigunii jäät kaotajas. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mast nä no sis sääl karksevva eis' vaest mõtlõt õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mastõra arhimandri käve kõõ küsümäh noid kolmõ synna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mastõrah panti lavvaq üles, suurõ saelavva katsi kolmi kokko ja kyik paastusöögiq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mastõra papiq pei tälle palvusõ kyik, teiq kirstu ja panniq kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mastõra pääle sõda kõõ tük’ke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mastõr kasvi, kooni Kornil joq lei uhkõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma su arq vii liina viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma su juttu ei võta ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma su koolõta ar parhilla!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma su kyigist arq vällä otsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ anna! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma sullõ annai kolmõst päävästki." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma sullõ annai kolmõ tunni kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ anna lilli kätte, mis mullõ vanamiis an'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ enämb süvvä ei anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ma sullõ ilma pia.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ jalga kumarda: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Ma sullõ kogoni et taha anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ kõrraga andnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma sullõ massa [maksan]." http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ma sullõ oppa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ opsi 62 , et milles 63 sa võtat kleedkaga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ma sullõ sedä ei soovi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma sullõ syss mütsü või anda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ tulõ talgohe hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sullõ tuu kats laudatäüt valgiit lambit. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ma sullõ tuu kats tõrdutäüt mett. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ma sunni uma latsõ kõgõ hoolõga koolin käümä; a hingämise pääväl omma nimä Jumala teenistüsel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Masu oll’ üttepite halv, a tõistpite andsõ võimalusõ kats suurt asja ütekõrraga odava raha iist är tetä: staadioni ja Piusa külästüskeskusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
“Ma su sülest sai.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma su tsirguga arq ravitsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma syss võta summagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sys tsusksigi plekiveere kraani alaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ma säädse hoovi pääle naasõ pildi üles ja naksi kivvega pildma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ma sääl iki jalqki edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sääl les'adiq all, saiq mullõ käeq-jalaq niq raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma sõidi sis ütsändä pääle – no ei olõ memme! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Ma süvvä anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma süü enne kõtu täüs, syss lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma süümä õks timmä nakkai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma taad oodagi kyik aig, et kiäki pakus." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Ma taa sil’mäga suurt midä näek’iiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha arq leppü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha, et mul olõs egäst ütest üts asi ka hindäl olõman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
“Ma taha hüvvä naist, esä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha iks kolmõ sõnna! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ma taha ilmarikkust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tahai sullõ naid parhilla üteldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tahai sängü koolda, säng olõ-i puhas, sääl paljo rõivid, saa mulle väegä rasse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ma taha-i võrokõisiga vaiõlda, võrokõsõ umma nii targa, et tiidvä kõrraga, kuis as’a umma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ma taha ka Jumalat pallõma minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha ka arq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma taha, nigu mu majah kõ leibä om viländ, mu käe all.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha sinnä väega kullõma minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tahasi väega säänest 28 tsirku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ma taha taivahe minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma taha tõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tahha-s minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ma tahtnu, et Virumaad naatas Eestimaa Katõnis kutsma. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Ma tahtnu ka esi uma raha iist midägi kokõ, a nii om, et egäsugudsõ Simonlatseri kogõsõ mu raha är ja ma piät ulli näoga siin Võõpson pasma! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Ma ta kuninga riigiga jo pei sõta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Matal', mis sa tiit, egä sa sellest midägi ei saa." http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Matal puu, kasus põõsa moodu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Ma tee esi lavvast kirstu javii ta vana raipõ ummõ sulastõga esi hauda. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Ma teenisi taga Riia tsuhna saksa man. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Mateeriä all mõtõldas egapäävätsen keelen kõkkõ, minkal om olõman mass ja maht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mateeri%C3%A4
Ma tegele ettevõtlusõga Berliinist Peterburini. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Ma teid ei tiiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tei esi ka muiduki viguriisi, ess ole viil latsekängist vällä kasunu. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Ma tei otsussõ, istsõ rongi ja sõitsõ sinnä Jõgõvamaalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Ma tei paugu är, a tä pand’ seo pääle juuskma. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Mate kaara kaotõlla! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Ma temä poolt lääi eloaig arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tennüq siinkotsil väiku vikoparandusõ. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Ma` tiia-ai`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma tiidse, et samal aol omma AA suvõpäävä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
«Ma tiidse, millest jutu kõnõlasõ, Vaido tiidse jäl, kon täl arvutin mändse pildi omma,» seletäs Silja. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Ma tii hindä hobõsõst, sa tul, minnu vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii hindä ilosas ujakõsõs haina sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii hindä kullatsõs sängüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii hindäle seeni kirstu ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii hin’dä tohtrist, panõ vyiveska saina pääle väl’lä, nakka inemiisi pet’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma tii-is müürü sukuki suurõbat, ku' ommõ üts häränahk.» Ja sis näüdäs' Karnõla härähahast nüürä ja ütel', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Ma tii kuningatütrele minuta ao seeh sääntse tarõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii palkosa, tuu mass 6000–7000 eurot. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ma tii rahvale naid suulõ, (jutustaja on tuntud soolapuhuja ja arst) tulõ pühäpäävä pääle kerigu üts Serga mehekene, poiskõnõ väega haigõ, nii haigõ, nigu jumalakõnõ, nägogi ar sinehtünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tii sullõ kolmõq lipõq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Ma tii tiele tulõkõsõ, tsirku, nirku! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
"Ma tii till´o tulõkõsõ." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Ma tii umma asja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Ma tiiä, et Uma Lehtki om taa as’aga hädän. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Ma tiiä, et mul om nüüt kats kodomaad ni mu süä om kõgõ näide vaihõl jaotõt. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ma tiiä, et vannu kääpide kottalõ vanaq inemiseq ütliq, et sääl ommaq inimiisi kääpäq, kohe karja tohe-i aiaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ma tiiä-i, kõõ nii lätsivä q mitmekeske nii, a vaesõ park jal tulõ vasta: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
“Ma tiiäi, mul joht olõ-õs määnestki vallu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tiiä, kiä mul takah tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tiiä külh, miä nohu är võtt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
- “Ma tiiä külh, tulgõq kuna pojaga siiäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma tiiä külq, kiä jutustas.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tiiä – sääne oll´ mu imäkiil! http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Ma tiiä, temä sääl tarõ pääl ullitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tiiä viil, koh Vymmos’kih timä elotusõ kotus om, jyy veereh kel’dre parhillak’i viil käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma tiiä-äi midagi, midäs ma olõ lubanu tetä.» Ni Kornilius ütel kunigalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ma tiiä õnnõ tuud, et ma olõ siin eletu aoga muutunu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ma timä sõja pessi luuaga joq kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mati oll` terveq kuu hoobis soku munnõ määrnü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Matiq imä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matiq tütre maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matis om mi kukumuna, kiä pelgä-i tarvidusõl sõna võtta’ ega’ vanõmbidõ bändimiihi pallõmisõ pääle ullis lännü’ naisfänne käsile har´ota’. http://www.zetod.ee/set/zetod/matis
Matisõ kiiga om üts timä tettü’ kümnest pillist ni om vast 80 aastakka vana. http://www.zetod.ee/set/zetod/matis
Matka ettevalmistaja om Toivo Kotov, kiä alostusõs rata, tsihilöüdmist ja kaardilugõmist lühkült oppas. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Matka võtt iist Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Matke teda lauta, sita sisse, ainult pää jätke vllä, kohe ümbrele, ärärehitu siug pandku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Matkõ niisama arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Matkõ no timä lauta sita sisse, ja laskõ siäl päivä kolm neli olla, küll sis lät hall majast arr, ku näge et pois kohegi hinne arr om käknü." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Matmiisi ol’l pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matmisest ka nipal’lo ku joudsõ andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma toppigiq sullõ suuhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matsi kaadsa saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
Matsi kaadsa tala pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
Matsuri lähküh kivvegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Mattar nimi, ni tuol oll poho illos naane, ni ku tuo kerikuh oll, sõs kõik imehteli, ku teda näi, ni papp ni köstre kai hää meelega timä pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Matthisson, oll' mino tädi ja vele ristiimä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Matt. 28.v.18.19.20 Jesus üttel omma Jüngridelle: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Matuhannõs vai Peedsosaamo, pututas väega. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
"Ma tulli essä otsma, mul esä käve iks kahra tapma ja nu es tulõ inämb kodo, ja ma tulli tedä otsma." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ma tulli joq iih tulõma, maq jõvvai nii ruttu kävvüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tulli kaema, kass juussõ truuba sisse. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma tulli kosjulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tulli sullõ kosjalõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
“Ma tulli teile perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma tulli ti perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma tulli tütärd kosima!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
"Ma tulli tütärd kosjollõ." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Ma tulõ arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma tulõ ratta päält maaha!» kitt' mutikõnõ. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ma tulõ siiä viinakua aho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matulõ tekkü kõrraga pall’o fänne. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ma tul’li toonaq Pet’serest, üt’s soldanikõnõ kut’s mu mas’sina pääle, syss miq kynõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tundsõ, et mul edimiä seest sai nigu haigõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tunnõ varsti tuima näio: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/24.html
Matussõmõtsan või kävvü kõndman, häirmekeist veemän vai künneld palutaman, a määndsitki püsüvit jälgi vai mälestüsmärke hindäst maaha jättä ei tohe. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Matusõaiast kuionutki saa näile viländ, kiä sinnä sisse es mahu, tuu käve niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matusõbüroo kuulsus, kiä ärkoolnu imä sassi aiva ja matussist tsirkusõ teivä, om parhilla sitt. http://www.purilend.ee/node/3125
Matusõh papp kaditas arq havva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matusõhõ võtta söögi säetäs kaq kyik valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matusõ pääle tulgõ, leibä sööge ja hinge mälehtäge! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tuud häste ei usu, selle et võrokõsõ omma iks ummi kah tugõnu: http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Ma tuuga ku keeruti kullilõ, niq ai timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tuu nuuq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tuu sullõ imälamba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tuu sullõ kiroda kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tuu sullõ kotitävve kapstit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma täüdä su käsku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma tõi lihanormi ärq!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Ma tõi sullõ kosti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matõmaatiga ( kreekakeelitsest sõnast mathēma 'opit, tiidüs') om tiidüsharo , miä uur abstraktsit struktuurõ, miä ommaq vällä kujonuq reaalsusõ kvantitatiivsidõ vaihõkõrdo ja ruumiliidsi vormõ uurmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Matõmaatiga naas' põhinõma aksiomaatilidsõ hulgateooria pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Matõmaatiga om tiidüisi kuninganna ja arvoteooria om matõmaatiga kuninganna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Matõmaatiga om üts vanõmbit tiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Matõmaatigaoppaja Reiljani Anne Järverest käü mustikit korjaman üten vanõmbidõga. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Matõmaatiga sisus ommaq tiidmiseq ( teoreemiq ), mink õigsust om põhjõndõt deduktiivsõ tõõstusõ abiga naatõn pääle aksioomõst ja ärqseletüisist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Matõmaatigatäheq ommaq näütüses arvotäheq , ütsvõrrasustäht =, kokkoarvamistäht +, lõpmatustäht , kruutjuurõtäht ja tõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatigat%C3%A4ht
Matõmaatigatäht vai matõmaatilinõ sümbol om täht, midä tarvitõdas matõmaatikan avaldiisi ülesmärkmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatigat%C3%A4ht
Matõmaatikan ( arvoteoorian ) luvvasõq terveqarvoq hariligult ku tüküarvõ paarõ ekvivalendsiklassiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Matõmaatikan om Newtoni Isaacil avv ollaq üten Leibnizi Gottfriediga diferentsiaal- ja integraalrehkendüse luujas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Matõmaatikit, kiä tegeleseq arvoteooriaga, kutsutas arvoteoreetikis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Matõmaatilinõ struktuur tähendäs hulka (vai hulkõ süstemit), mink pääl om annõt köüdüs (vai köüdüseq), miä rahuldasõq tuud struktuuri definiirvit aksiuumõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Ma tõota, et ma sullõ õks arq anna, nigu lupa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matõrjaali om Tarmol hindä elämisest võtta, a tä korjas taad muialt kah. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Matõrjaali om korjunu küll ja küll ni ma arva, et seo raamat – ku tä kunagi vällä tulõ – om hoobis tõnõ asi, ku „Põimaja kuu all”. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Matõt Põlva surnuaida. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Matõt Rõugõlõ Jaani-Peebu kalmistulõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Matõt Tartu Raadi surnuaia pääle. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Matõti timä ilosahe maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Matõtu 1978. aastakul Põlva surnuaida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Matõt’i tüveq turbidega kin’ni, ladvaq jät’et’i väl’lä ja syss pan’ti tuli tuulõ päält otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tõuksi puu pääle ja lei leeväkandsu purus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tõuse!"Nüüd pahasi ka mees nägemada toriseja pääle ärä, ja ütel söame tävvega:"Tõuse no tõuse, keo tuo sinno keeld!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma tühjä tütärt tahaki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tüüle sinno ei panõqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma tüütä üteh meediäfirmah ni tegele päähämäärmiisiga üle terve ilma. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
“Ma umalõ esäle es ütle, syss ma nakka teile ütlemä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma umalõ esälegi es ütle, syss nakka sullõ siih ütlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma uma papa tunnõ arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma uma raamatuga olõ püüdnü kah näüdädä, et väiku kandi omma väega huvitava. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ma umma tütärt kaq ei anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma¿ unõn `näie noh, sis is tiiän¦nigu nii peƒläde ka kogui. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Mauritaania , ammõtlidsõlt Mauritaania Islamivabariik , om Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mauritaania
Mauritaania pääliin om Nouakchott . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mauritaania
Mauritius , ammõtlidsõlt Mauritiusõ Vabariik , om saarõriik Afriga ranna lähkon India suurõnmeren . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mauritius
Mauritiusõ pääliin om Port Louis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mauritius
Mausoleumi-kirstukambre tii veeren kasunu nulu, mes 2005. aaste jaanuaritormin ulluste räside saive, om maha võet ja asemele om istutet pürämiidtamme. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Ma usu, et mumuudu ommaq tennüq pall`oq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Ma usu, et seo tunnustus sund minno viil rohkõmb Käisi mõttit tarvitama. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ma usu tedä, täl ei olõ võlssmisõ muudu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Ma` usu-ui`, õt tuu arvuti är` rikus. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mau tundminõ om meile ant mitte ütsindä suu kõditamisõs kõiksugust magusat maitsõn, õnnõ ka ja esierälikult tuutarbis, et mi tuuläbi arvo tii ja arvo saa, miä söögis ja joogis kõlbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Mauurõ keelepesä herät´ maoori keele ellu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Ma vaenõ väegaq olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma vaese mehe põllu lüü arq räüsäga.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vaidlõ vasta, lõpus lepümi kokko, et eestiaignõ joomakommõq "soro säitsme pääle" oll` iks tuu kygõ parõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ma vaihti kats kõrda hamõht, a kõik vana inemise tandsõva nii, et tolmas’,» kõnõl’ Valneri Kadri mano. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Ma vai kui tan’tskõ pääl, vaoi kivi kohegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma, vanainemine mõtli, õt kuis tuud ilma lihalda kapstaruuga õigõ keedetäs – vai kiitä õks saa, a määne täl maik tulõ. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
"Ma varasta su alusündriku arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma veie jalgrätit, tuu vei kindat, vaesõ võtva ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ma vei õks rüä sisse, selle et imä ka tek'k nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma veretüüd tennü es olõ,» seletäs Pärnät. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Ma via sinno järve põhja! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Ma vii esäle söögi perrä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vii kaq kraami liina ja petä veidkese kaupmiist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma viil tõi sullõ kosti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vii pojakõsõq sannakõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vii sullõ juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vii suq vällä ar’a, kae mullõ siist kost nii pal’lo lihha, nigu viländ saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vii su umma riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma vissi müügimiihile nall’a, et tiiä-i, kas väetüst tetäs sis nüüt viläst vai? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ma vobšee mõista-i. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Ma väega hinda Noormaa Tarmo mängu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Ma või es'ki programmõ puutrihe sisse panda ja kõrda tetä. http://www.els.ee/index.php?page=108
«Ma või jo vägimehe tükka tetä', et nii pal´lo hingelisi är või surmada' korraga!» http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ma või kyik anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma või ti tütre pästä arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma või tuu vanahalva võita arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma võta arq naase.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ma võta hää syna." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võtai palka midägi suq käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta kuningatütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta noq tõõsõ peedü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta paklakuutsli ja panni tuu palama ja visksi peremehele habõnihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta soo hindäle naasest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta soo langakerä ja viska maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma võta soo pudsaja arq, vii kuningalõ, et kuningas and vast paremba aamati timä iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ma võtassi näide kõigi käest abiraha är,» ütles Kaine Hainer päält noidõ numbridõ teedäsaamist süämetävvega. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Ma võta su arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma võta sullõ kuningatütre.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ma võta timä naasest arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võta õigõ ta kullatsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võti nüüd tükü vahtmise perrä vasika pää hinne kätte, nink visksi "volkst" selle peräldä lättehe, kuna mie mõlemba hirmuga uotma jäime, kunas tina-kirst kõige kullaga viest üles nakkas kerkimä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ma võti sis vorsti ja rihmakõsõ üteh, et vast pini and kätte. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
"Ma võti tarõ katuse maha, pessi ja puistsi läbi ja säält sai ma rügäseemne." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/varjatudvana.html
Ma võti tuust hannast kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma võtnu tuud tõisilõ kultuurõlõ ligipäsemist ku hääd juhust hinnäst tõisiga kõrvuisi kaia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Ma võtsõ kah yte savipurgi, et om hää palokasahvti panda, purk oll’ viieliitriline. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
"Ma võtti tarõ kattuse maha, pessi ja puistsi läbi ja sääl sai ma rügä seemne." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Ma võtti üte vana sõna." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ma võt’i käs’siga üm’bre timä taga ja nii käve tarrõ pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma´ olli` tüül Võhandu sohvoosih mehhaniseerimisosakonna juhatajana`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
- “Ma õi olõq ilmah kinkõlõgi kurja ten’nüq, ma sullõ ka õi tiiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma õks küll tiiä… http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.pdf
Ma õks olõ viil haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma õks siih ar üü puhka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma õks taalõ poisilõ ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma õnnõs süüdü es jää. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
“Ma öösest võta, a meil ei lasta siih maada.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma `ü•li et, kae siin no ommak¦‰ülv¦vanaj¦`juuda¿ kiä `tahtõvõ vedäde¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Ma üte kõrra olõ pidänü kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
Ma ütele vanamammilõ kunagi opsi, et osta üts patareiga raadio ja panõ tuu suurõ pangi ala kesk kardokamaad üüses kõnõlõma. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Ma üte linahindegaq kata arq kyik kuninga väe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütle, et ma olõ inemine, kiä taht ajja Põlva maakunna asja. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Ma ütle, et süvvä andas lihaluid, leeväkuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütle, et vanainemise omma kõva inemise! http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ma ütle ka külämehile ja naisile: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Ma ütle külq, võttui, a ku kullõi, syss võit võtta ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma` ütlesi, õt meil om väega harmooniline kuuhelo`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ma ütles´, õt umaala professionaal ja autoriteet, kinkäst peet` lugo. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ma ütle vasta, et tuu kõik mass, piät lainu võtma ja mi piät sis üüpäiv läbi tüüle nakkama, sändsit massinit ei saa saisma panda. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ma ütli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli Migulalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli Piirkalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et hääkene külh, ja nii tä meil mängse, ku jälki är tõistõ kuuli läts’. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Ma ütli, et kui ma või tiidä, ku ma olõ patanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et mille sa käüt, kas sa olt syss kergemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et panku suukorv päähä, külh ma sis tulõ mano. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma ütli, et soo om silmävesi kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et ta om kyik silmävesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et tohoh, kae, nüüt pelgäs hanni, esi nii suur miis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ma ütli, et võtnu kõ suurõmb ustav. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, et ütle kohe ti puul valõtas, syss ma kaq ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütligi egäle müüjäle, et otsusta perän, määndse võta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Ma ütli kah, et ei panõ säänest pinni magama. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ma ütli syss, et ku sinno Jummal jõvvai keeldä, syss ma ka jõvvai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma ütli, õt kargust ja kasatskit opi… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
“Ma ütsindä mõtsa ei lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’evoori lasi aiah pitäq, mesilindõ pääl, syss viidi Il’jä üm’bre mesilindõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’evoori üt’li, et sügüselt illanõ aig ol’l, et sul om ka no halv k’ävvu, et tiiq väega kõhnaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’le, et mis ti pel’gät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’le, mis pido teil om sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’li Mat’rolõ, (naabri perenaisele, kelle pool jutukirjutamine sünnib) et laskui täl taahha pessä tetäq, et nai ussaiah pidäguiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ma üt’li, et õga miq kah kykkõ lol’limba ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me Ool’a läts kaq pühäpäävä hommogu Tiklitsa mõtsa palohkit kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mea mannitzeb sinno sedda usckma ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=manitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Mea ollete teye welja lennut se lahne sisse kajema ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Mea om temma sihs kuria tennut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kolm&SL1=NUM&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Mea sõs tull(i) tagasi ja sõs pannim võrgu. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Mea tahat sinna , et minna sinnule pea teggema ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=l%C3%A4hut&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Meedia-projekte man (aokirändüs, raadiosaatõq, videofilmiq jms) üten lüümine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Meediä saa mõota, midä maal elämisest arvatas… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Meegaq võidsõ juvvaq, kel ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meelde tule memmekene, meelde memme armokene, söämede süvvehenna, kõrvo teeda kõndeenna. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Meeldü tütrik tälle väega arq, tahtsõ naases võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meeleavaldajaq Teheranin , 1979. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_riigip%C3%B6%C3%B6req
Meeleavaldusõlõ Budapestin tull' üle 75 000 inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Meelega mõista, et kyik mu puult pakudu aoarvamise algustärminiq olli ynõq tuu jaos, et näüdädä näide mõttõtust Eesti rahva jaoss. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Meelehaigil ommaq tõisi meelest sagõhõhe ands'aguq mõttõq vai nääq pidäväq hinnäst imeligult üllen, tegeväq asjo, midä tõõsõq inemiseq hariligult tii-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Meelehaigil om sakõstõ rassõ tõisi inemiisiga läbi kävvü vai niinimitet "normaalsõt ello" elläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Meelehaigus om hädä inemise meele (mudsu) man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Meelehaigusõ tohtõrdamisõga tegleseq psühhiaatria ja psühhoteraapia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Meele-ks Peko perrä tulli, sootska meele sõna saat. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Meelika ütel’, et timä jaos om tähtsä, et Pikäkannu om tsill’okõnõ, mitte suur mammutkuul nigu liinan. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Meelis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Meelis ütel’, et tä kül PRIA käest puulluuduslidsõ toetust ei küsü, a põhimõttõlidsõlt võissi maa niimuudu koplitõs jaka külh, et kõrraga om hektäri pääl iks rohkõmb eläjit, a aastanõ keskmäne koormus jääs normi sisse. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Meelüs om nigu tuu paiga märk’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Meelüt’ nii arq mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meenikunno matkarada (5,8 km) 6. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Meenutavad Artur Adson ja Juhan Jaik (mälestusi Sännä koolist). http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Mees ehit hindäle vahtsõ maja, a sääl es saa kiäki maada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Meesi_ks jäl küündü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Mees jätnü too elolambas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mees, kell veel silmaki kinni es lää, puhk tule tuhkavvast üles, otse kõik maja nulga ja kolga läbi ja kui midagi es lövva, läts ta jälle magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mees kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mees ku lei, lei põlvilõ maaha, naas varbaga tapma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees käve kõ tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees lännü iki ja lännü pähle edesi ja viimäde jäänu üte suure kivi kõrva kurtme. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Mees läts liina, et siält ütte ja tõist kraami osta, mingä reheperäpüttä pidama naada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mees läts peräst Küläora kõrtsi ja kitel [kiitles] sääl omma tornist märksat [arukat] maahatulemist, kon tema esi olevat nii targaste katusele henda veerütänü ja säält puu osse pääle satten neist tubliste kinni haardnu ja sel viisil veata tornist maha tulnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Mees läts ruttu lauda manu, tõi säält varsa=loukese vällä, võtt tarest vana kassi, nink pant poja kübärä lotikese päähä, võtt hiire=kuninga kangli ala ja läts varsakene käe kõrval järve poole minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Mees, mis sa tahtsõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees mõtelnu, et nii om tüdriku. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Mees naas hoolega kivi aganide seest otsima, aga ei olnu kivi, vait uma naane! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mees olli ka nii tennü, ja mehiste maja ette istnu, kübärägi silmi ette, suu pääle tõmmaku, et tema ümbre lendaja teda es tsuskas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mees olli oodenu - kui naist es tule, siis olli mees jälle lännü sinnäsamma hinnäst pooma õnnõi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mees oll vaeldanu pudeli ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees seletänu är, mis häda perast tima sinna oll lännü ja pallõlnu abi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Meestel läts är meelestki, õt kari taht lüpsa'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Meesterahva ei saa tarõ kraammisõga toimõ… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Meesterahva kiä hobõsõga ol’liq, pan’niq saapa kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meesterahvalõ pandas valgõ hamõq, valgõ püksiq, valgõq villatsõq sukaq ja vahtsõq tsuvvaq jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meesterahvalõ pandas viil väits ka hüä käe poolõ asõmõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meesterahvas aja õks habõnit, ma tii tuud egä kolmõ päävä takast, et mitte väega pulst vällä nätä, a mul ei olõ kunagi lolli mõtõt tulnu uma lõvvakraapmist eesti majandusõga köütä! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Meesterahvas kaq too, kiä kannai enämb suku, muido saava latsõ koolu näolitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meesterahvast mõsk meesterahvas, naistõrahvast naistõrahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees tulnu sõs maha ja hunt haarnu särginukast kinni ja veenü mõtsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mees tõi uma mii lauda, hot' Jumalat ilostõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees tõmmas joq kur’a syna, et tul noq halv sa kaq arq laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mees võtnu sõs luu vällä ja lännü umma teed. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mees võtt oma hobese loomakese käe kõvale, nink naas kodo tulema, kon ta omas immes tähele pand: kass om parhillaki veel varsa sälän; kui ta hiirekuningat säält päält ärä hirmutas - olli wsee varsa sälga, kui kinni kasunu, ta es päse es päse milgi viisil varsast vallale, kas rao vai kirvega: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mees ütel jal: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Mehe' laulva'. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&page=inline&id=33&Itemid=60
Mehe ehitäsõ laiva ja omgi mereleminek käen. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Meheemä ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mehe es saa pahamiilt vällä näüdädä – iks sükäv Vinne aig. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Meheesä oll vana tark inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe iist var’opaika pakku Piirisilla Külli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Meheimä kaes, ni ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheimä kaq viil elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheimä kül jo ütel, et Ode sa kae hinnäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheimä lätt vällä hõikma, nigu maa ala vaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheimä mõs’k’ last ja lätsi minijäga tüllü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe irvidi, et no piät medäli kats sentimiitret suurõmba tegemä,» muheli jahimiis esi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mehe ja naise lätsiva kõrtsi, jõiva sääl mõne suutäuve viina ja võtiva ka kõrdsist latsile kringlit kodo viia. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Mehekene jalq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Mehekene meeleldä', hobõsõkõnõ jalolda'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Mehekene sai joq asast arvu, köüt’ kõvastõ kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehekene uinahtu õigõ süväate kivi kõvalõ päiv = põrõhhõhõ puhkama ja ta vaõsõkõnõ kuulõki-is, ku üts ansäk poisi helü tedä hoi- pag. 700 gas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mehekesel halgahti tuu syna miilde, et mis tuu vikur om, et tuu miis mullõ ütel’, et kiä mereh surma pelgäs, tuu peläkuq, a saq arq peläkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehekesel sai hüä miel, et kiäki viel timäga kõnõlama naas, selet ärr, miä tälle kuningas käsknü ni ütel, et mul um nu õnnõ surm saija, seod tüöd jovva ai /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mehe_ks niidiq, naaseq riibiq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/4.html
Mehe käve inne sannan, sis naasõ latsiga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Mehe küsse seto käest nõvvo, et kuis järve säält är' saasi tuvva Meeldemäe lohko. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Mehe lasi kõrraga aidanulga alla ja jäigi ma aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe latsõ omma Ahto ja Maret, mõlõmba uma Eha, Juta, Mati, Evi ja Raivo. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Mehelemineki isu läts` Friedal joba noorõn ian üle, ku tä mitmal puul tiinmän oll` ja vannu ärvaivatu talupernaisi nägemä pidi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mehele muidogiq ütel’, olõi midägi api. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehele olli saanu kaarnitsa külbüst kolm mõõtu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Mehele om vaija kuurma arq avita,” a Vyssakos ütles, et ma ei nakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel hädä suur, et tõistõga üteh es saa minnä, pesnu küll hobõst ja säädnu rattit ja hobõsõriisto, a midagi ei olõ mõono, hobõnõ ei viä iks, kas vai panõ nõgõno hanna ala. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mehel hüä miil “Väega võit kutsu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel kuigi tahtui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel kuuli naane ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel läts kuurma ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel ni sõprul ei olõ kõvva aktsenti, no kotusõpäälitsit piät väega hoolõga kullõma, et arvo saia, midä nä kõnõlõsõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mehel olle ka üts' viga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Mehel olliq habõnaq varbiniq, naasel hiusõq kundsõniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel oll külq süämeh, et olõi tuu ristämmäh, kedä ma tahtsõ, tõõnõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel oll lapju üteh kaib - ja suur rautpaa täüs selget kulda tull maa seest vällä, keda Undol kats kõrd kotiga nõsta vinäld, ratastõ mano oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mehel olnu hirmupelgu ülearru, mõtelnu, et ega nüüd inap hindäl, ei kah hobõsõl pääsemist ei olõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mehel-olõvallõ sysarõllõ.(Pulma kutsudes.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Mehel süä täüs, a mis sääl tetä, õks tulõ minnä, hot kunnaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehel õks kui oll süä saanu joq timä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe muutuja tüüolokõrd kirotas ette, kuis as’a läävä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mehe naksi latsõn nättü ja kuultu oppusõ perrä nahku puhastama. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
«Mehe naksi savitüüd sõs tegemä, ku 11. aastagasaal tull’ tarvitustõ savikedõr ja savitüükunstist sai äri,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Mehe nimi ol'l Ivvan Needo, kink sõimunimess rahvas tedä (hariliku pruugi perrä) "Kimba Ivvan" kuts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Mehe olli sitsmekese hainal Vinnemaa piiri veereh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Mehe olõ-i seoniaoni var’opaiga ussõ taadõ umma naist otsma tulnu – selle, et omma tegeligult pelgäjä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mehe omma tutva ja käävä üten Kütiorgo vana veskimehe Zupsmanni Ale mano tatrigust suurmit tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mehe omma tuu iist huult kandnu,» tiid Piirisilla Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mehe pand’ ka tuu paika, et äkki sai leevätiinjäs naanõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Meheq hõikvaq õks takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheq jaganu raha hinne vaihõl ilosahe arr, ja naanu õigõ joukahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Meheq kaenuq: tarõn kyik vakka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Meheq käveq inne sannan, inne um sann kuumõmb, naasõq latsiga käveq perän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Meheq käändseq punni putlilõ pääle ja virudiq tuu mõtsa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Meheq lätsiq mõro meelega kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheq, mis ti otsit? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iv.html
Meheq mõtliq, et läämiq majja kaema, mis sääl siseh kaq om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheq mõtliq, et noq saamiq kohegiq talo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheq naksiq pelgämä, et meid pandas kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meheq ni naasõq ommaq väega hääq tandsjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Meheq saadõti kolhoosi mõtsa tüüle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Meheq sängüh puhkasõq, katõsatõist pääl, kolq ihho, verd maja täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe sõitva trepi pääl. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&Itemid=60&gid=6
Mehe tegevä pall’u viku, ku jahin omma. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Mehe tulli tagasi ja ütli hummongult herräle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mehe v?ti n?u koko ja k??ni tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mehe ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mehe’ n�id imeligult kae-ei, a omma’ hoopis abivalmi’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Mehe’ – sall õkvas! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mehhiko , ammõtlidsõlt Mehhiko Ütisriigiq , om Põh'a-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mehhiko
Mehhiko pääliin om México . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mehhiko
Mehidsepidäjä jaos om ilma ettearvaminõ hädäperäne asi, esieränis keväjä, ku tulõ täpsele kaia, pall’o kärgi võit tarru mano panda, nii et pesä maaha ei jahu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Mehidsepidämise lõpõt’ Pärni nii viis aastakka tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mehilädse võiva talvõl väega ullistõ hinnäst üllen pitä: nakkasõ havvõt tegemä, ku pikemb sula om ja ku päält tuud jäl 20-kraadinõ külm tulõ, om näil rassõ havvõt elun hoita. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Mehiläisi peetäs tuujaos, et mett saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesind%C3%BCs
Mehine naard, ütel, et ku nu muud hätä olõ õi, kül mi’ seolõ hädäle iks nõo lövvä, linnas rutu ärr’, a’ tul`l` jäll pia tagasi, ol`l` lo pal`l`o /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Meid aetas taka, ole sina kündjä, mina ärjä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Meid aetas taka, ole sina tsiakarjus ja mina tsiakari!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Meid aet’i sin’näq kokko plat’si pääle, et jumalateenistüs tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meid arq merde lasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meid oli kokku tullu peris pallu ja see tiip syäme lämmese, et mulgi ei ole kunnigile kadunu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Meid oll’ 32 tükkü klassin – tuu es olõ hää! http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Meid olõ-õs eloaig määrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meid ol’l ka pal’lo lat’si - kolmõ vele latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meid peetäs usaldajas ja õkvaütlejäs, elävambäs põha-eestläsist. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Meid viidi üte elämise moro pääle ja küländ kipest kogosi taha seltskund kokko, et turistele väiku etendüs tetä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Meie esäke olli vana mees, mõist ästi luude tetä, sis viis mõisasakstele kah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
"Meie esä kuuli 12 ärä," selet tõne miis, "ja jätt meile üte teki ja kübärä peränduses. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Meie küläh oll ka üts, kes hussisõnu mõist. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=4
Meie olime sääl ja sääl, ja ku te ei usu, sõs lääme sinna ja võtame miu viiuliluuk säält va laevakere laude vahelt ärä, mis mä üüse sinna püsti pisti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
"Meie päämiis kuuli ärä," ütliva mängumehe, "nüid ei saa me kostki tõist päämiist!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Meije ei tohi keddakit hucka panna , et teutetut sais se So\:nna Iesussest , kumbast temma u\:tlis kui temma ta\:hendis , kumba surma temma kohlma piddi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tohtima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Meiji restaurats'uun vai Meiji riigipüürdmine oll' sündmüisi ahhil 19. aastagasaa tõõsõ poolõ Jaapanin , miä kõvva muut' tuu maa poliitilist ja ütiskundlist ülesehitüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meiji_restaurats%27uun
Meij tenname Sinno o armas Iesu Christ , eth sinna\: meit ni suhre hedda sisse meit armolikult ollet hoidnut mo\:nne peiwat ninck ajat . ninck meije palleme jggawenne poick Iummalast sest Issast tajwa sisse Sinna tachsit sinno Christliko koggodusse perrast kahn hoida iggas Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Meil Andri nail oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil Antkruva küläh oll´ arutõduq, et määntseq nimeq no võtta. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Meil (Kõõru k.) http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Meil Miko ütel, et tä om peris orava suurunõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil Palaga, ku Sergoga oll, syss läts karja saatma, ütel "Kae koh jäneseq lääväq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil Panägavitsah om üt’s vana tüt’rik, pap’i tütär, tuu küd’sä jo ammust aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil Sergah oll õks 35 hobõst küläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil Taeluvah om Migula ker’k, kat’s kõrd aastagah pei praasnikka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Meil Turak-Tuhkjapusja Seedel-Sitapaun om jalulda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil, Uma Lehe kokkosäädjil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Meil aigu om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ei olõ aiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Meil ei olõ midä süvvä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meile_ks kõigildõ kõnõldi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/40.html
Meile kõgõ ligemb täht om Päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Meile olõ-õs eloaig terri saanu, tull ristiinemine, meile ka hiit’ jaumalasynaga terri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meile oma saja [pulmad] ja um pillimeest vaija, kia õigõ ilosahe mängi mõist. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Meile saadõti hulga juttõ mitmõst vana Võromaa nukast. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Meile saa küdsetüt ja keededütki viländ, sullõ saa õi hubõsõ rõibõtki viländ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Meil es olõ elektrit kah sannan, pymmen tull’ kyndlega läbi aia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Meil es olõ tükk aigu üttegi hääd mõtõt. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Meil esä ol'l sääne äkiline, naas' sõimama, niq imä nakka-as minemägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meile tandsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Meile tundus, et latsõvanõmbaq ni haridusjuhiq omma kygõ rohkõmb karvupiten kuun tuuperäst, pall'o kuule piäs Võromaale jäämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Meile tuudi syna, kiä ol’l Mokra küläst kandora man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meile ütel jalqki niisama: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meilgi esä kuuli arq, nelli poiga oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil hädä ol’l jo suur’, miq pallõ-s inäb huuligaq, miq pals’si jo süämegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Meil iks tetti õigõ mitu arvudikursust, e-kuul oll’ viil lõpuotsah,» ütel’ Leili. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Meil iks veeri veerätelli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/49.html
Meil imäl, kua lats ol'l joq kolmõaastanõ, tuu joq paastsõ suurt paastu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil jaeti ynnõ mõtsa savvu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil joht olõi kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil jo lähkül Arke, inämbüs tsiko lätt sinnä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Meil joq nii pal’lo viljä, ku olõi kohe panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Meil jo üts läts." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Meil kah ol’l siih üt’s, kõõ üt’el’ mullõ, et ma sedä k’äumist ei tahaq, ar lää Riiga, ku saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil kotoh ku naat’i karja väl’lä laskma, in’ne kar’(u)ss ja perremiis’ kumardi jaumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ku inemine om raskõstõ haigõ, syss pandas pühäse ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil kääväq Riide kerigu mano kah sin’näq pandass pühäse ehitüisi kah, mis sääl seto pühäse ommaq, vai maaliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil käüti Uutsa järve tsuklõma, sinnä oll verst maad minnä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Meil küläh kat’skümend nel’li hin’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil küläh oll üts Hooma nimelinõ miis, tuul oli vanõba mehe käsknü ütskõrd poiskõsõst soelihha maitsa, õt sis võit saia kidsiarstist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Meil k’äuti ka kõõ Pohomolovahe Ürimäele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil lähküh üts kokkohoitja peremiis es kannahta tuud, õt lihust tsilgus rasva põrmandu pääle. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
"Meil läts är meelestki'." http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Meil lät’s tuu hädä jo nii suurõst ja lät’s jo nii halõhhõst, et inäb tothre es kiäk’i jovvaq inäb midä tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil maama oll väega hallõ süämega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil nii kergemp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll' rehetarõh sääne säng, kohe tüüst väsünü inemise sai kõigi tüürõividõga pikäle visada ja veidükene hinge tõmmada. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Meil oll' suurõ eläjäga pahandus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Meil oll Sergah suur ja rikas külä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll inämbüisi 8 vai 9, mynikõrd 10. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll karatii pääle hako veet, muido oll keväjite väega muanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll küläh uma kats kivvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll ligi kolmkümmend tallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll mitu aastat kõ üts pääkar’us, Punn-Ivvan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll nii tett arq, et mis katõ rüä põllu vaihhõl oll pindrekene, säält es tohi haina põima, et väega rükä pallo sõkut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll ojaveereh pallo hääd hainamaad kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll siih üts naistõrahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll suur sulanõ Trull-Jaan, tuu õks võitsõ kõiki tõisi mängmisega. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Meil oll viis poissi perreh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll` viiõpanginõ tünn` ja tuu tetti sahvti täüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Meil oll õga kar’usõ pääle enämbüisi kümme lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oll’ Lepistü koolin katõn viimätsen klassin ütsainus poiss. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Meil oll’ Valgõvenen väega edukas firma. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
«Meil oll’ vahepääl eski 40 lauljat, no om 32,» selet’ Kottisse Vaike. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Meil oll’ üle saa aasta vana suidsusann, a esä tekk’ inne surma ümbre puhtas sannas. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Meil oll’ üts kõva naabrimiis, kiä kasvat’ kapstit ja möi näid sis hapnõst pääst Vinnemaalõ maaha. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Meil olõi aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil olõi latsõkõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Meil olõi midä sullõ massaq, Jummal’ sullõ mass.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil olõi rahha ei kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil olõi t’s’ässonat, miq piä nisama praasinikka ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil olõs timäst kerkherräga väega suur kahjo, kui sändsest ustavast kerigu tiindrist ilma jäämi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Meil olõ-õs nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil olõ-õs tast mõtsast suurt kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ol’l hüä suur kerigukund, syss ol’l kat’s pap’pi, ol’liq näil küläq ar jaeduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ol’l küläh nii, et ku latsõ vii ris’tiq, syss massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ol’l siihsamah, T’s’erebi küläh, - läs’k naan’e tüt’rega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ol’l suur’ talo, - vanaesä, Sem’men’ kutsut’i - vaesõmbaq tahtsõ kyik’, et mu jago Sem’meni kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ol’l viiehin’geline pereh - viis’ vakamaad ussaida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om Nahtsi tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om 20 elänikku ja vaba om viil kolm kotust. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Meil om hüa miil, ku teil saa hüa miil! http://www.setotalu.ee/
Meil om inämb-vähämb uma külä rahvas tüü man kuun ja nä joba tiidvä, et ku koskilt midägi hääd kuuldva, sis ütlese mullõ kah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Meil om ja jäägu Tallinna murre, et ta muist murdist mitmet moodo tävvelisemb om, kirjä keeles ja piiblist opitagu tedä egan majan jo varra tundma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Meil om kimmäs regilaulõ laulmise muud, aga ka tandsunumbride jaost flamenco koolitust. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Meil om kodo kolmi ruuna: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
- “Meil om kolm vestsät siih, kuldmuna, kaab jaq tekk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om kolmõ päägaq peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om koton mustlasõ piitsk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Meil om kuri herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om kümme olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Meil om maad ja vett, no või-olla viil mitte kümne, a katõkümne aasta peräst om tuu maailman kõva kapitaal. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Meil om maalõ tulnu vahtsõnõ huvijuht, ungarlanna, kes om filmitegija. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Meil omma puhta rõiva säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ommaq umaq maaliq ja noid miq kumarda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil ommaq vanaq halladsõq maaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil omma rändtsirgu är liiknuva, a Lääne-Eestih ommava hani ja luiga viil kohal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Meil omma väiku korjamisõ massina, kümme sentimiitret lagja, esäl hindäl tettü, a olõ nännü ka 30-40 sentimiitre lakjuidsi,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Meil om neio loonatark: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/19.html
Meil om nüüd nuur inglise keele oppaja, ka aoluuoppaja om vahtsõnõ ja nuur. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
«Meil om olõmah priitahtlik säädüsetundja, kiä avitas,» kõnõlõs Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Meil om pereh jahil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om pullihärg nii suur ku saa viländ sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Meil om pundin kopamiis kah, ku rata om vaia kaiba, sebimi koskilt kopa ja panõmi timä ruuli,» selet’ Rõugõ krossiklubi vahtsõnõ päämiis Linnu Ahti, ammõdi poolõst Mäetalu sepp. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Meil om pühäpäiv, puulpääväl, seo om nädäli säitsmendäl pääväl Jumala kümne käsu perrä ja tuuperäst ei olõ näil võimalik kuuli tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Meil om ruumi, õhku ja vabahust, meil om uma hindätiidmine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
“Meil om sann kütet, ku tahat, syss sanna või lubada.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om sann lämmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om siih üts vägimiis türmüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om säädüs nii: pap’p om, syss om tiakan’ ja syss om salomt’sik - vanaq iks üt’liq et pannamaar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om sääne kommõ, et kutsumi parõmba opilasõ vallavanõmba ja koolidirektride vastavõtulõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Meil om süämest hää miil teedä’ anda’, et valmis nakkas saama kolmanda Uma Pido DVD ! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Meil om talonikkõ küländ ja kõik maa om käügin. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Meil om tan pataljonin tõisi kompaniidõga väiku kius kah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Meil om traktor, mis om 20 000 tüütunni är tennü ja piaaigu nigu vahtsõnõ! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Meil om viiene pesäkund, tõnõ katõ-kolmõnõ liigus kah. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Meil om viil vastapite, a tuu asi muutus ja sis mi olõmi võidumehe! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
“Meil om ynnõ hindä jago, üts häräkene.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om õga kerik uma nime all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil om õnnõs hää põhikaadri, kes traktoridõ ja tõisi massinidõga sõit, tuuga võimi minnä tulõst ja viist läbi. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Meil om üts rummal kotoh aho pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil oƒl imä `väega kõrralik inemine. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Meil oƒl ü•s lehm müüä¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Meil pandass syss suur’ kün’nel’ värehti ette palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil pandsõ ütskõrd talvõl laudah lehmä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil pan’niq umaq (leivakotid) hobõstõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil peet’i üt’e aastaga aia pääl kah, - väega lät’siq kapsta hukka, kas’viq sään’d’seq junaq ala, - et vaelt saa abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil peremiis tulõ pia-aigu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil peät vast bussiga lep ` mä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Meil pik’k pallus olõõs, õga synnuga olõõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil pini õks oll "kahruperseh" (= reheotsah). http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Meil piät latsõq saama yks koolioppusõ uma kodu lähkün. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Meil poiskõsõ mõistva häste võro kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
“Meil pojaq eski jahi pääl söömäldä ommaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Meil saava' kotoh pia ristjatsõ, sis tulõ pal'lo rahvast kokku, ja' ma' kutsu sinnu-ga tuust aost34 siiä." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Meil saavaq kyik pojaq ütesuuru jao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil saava suurõq pioq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil sai aig noq täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil siih mäidse maaq, olõi üt’elidseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil siih "peris" vastaossuisist juttu ei tulõq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Meil siin Põh’amaal otsva roti talvõs lämmind kortinat ja ku ahualust käeperi ei olõ, tegevä hindäle lambavillust ja katusõlastõst pesä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Meil tah kõvõrahe sadanu tarõkõnõ, tah tuu sandikõnõ, vast tuu om ar koolnu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil tetäs aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meilt kaiaq om tä lõuna ja õdagu vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Austria
Meilt kaiaq om tä lõunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leedu
Meil tulõ suur pido kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil tulõ tapõlus suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil tulõva tagasi sändse 40–50 aastadsõ: inemine om vällämaal är möllänü, täl omma kõik as’a olõman, tä taht tulla vaiksõmba kotussõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Meil tõõsõq joht ei piaq, sööväq kyik läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil umah küläh kaq kynõldi, et suurõnel’äpäävä hommogite käveq õllõtamah ja sarvõ ajamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil um kotun kolmi kaivu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/25.html
Meil um vell´o loonatark: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/28.html
"Meil vaija minnäq kullõldaq, vast viil om kiä koh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil vaija minnäq vanaimä poolõ kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil vana Ambo kaq ütel inne koolmist: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil vanaesä läts Sergah kalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil vanaimä, ku kiisla sai valmis, syss hiit’ kausilohokõistõ ja vei tarõkõrvalõ, et soo mämmile, nigu hallanu-us arq mi kaaru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil viidi üte üüga kolm tükkü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil viljä om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil värä katski. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Meil õks kõ kynõldi, ku Mihklipäävä om täüs kuu, syss olgõ täüs süük hindäle ja eläjäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil õks nurmõ, meil õks nurmõ nooritõsõ??? http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Meil üts Turak-Tuhkjapusja külq om kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Meil üts ullikõnõ kül kotoh om, a tuust olõi kellelelegiq hääd.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meil üt’s vin’dläne pap’pi pes’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meinhardi naanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Meini taa ehit`, tä pensionäär` om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no2.htm
Meistre’ võtva’ vasta ja kõnõlõsõ’ umist tegemiisist ligembält. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Meistri Rumvoldi Aivar näüdäs’ tüükota ja savikunsti tegemist, huvilidsõ saiva esi kah raku-palotamist pruuvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Meistri kõnõlõsõ võro keeli. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Meistri nimme olõi vaja panda, komisjon and õgalõ meistrile esi numbri. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Me juu ynnõ, nigu paremb saa olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mekaanigan sõnast' Newtoni Isaac liikmishulga ja püürdliikmishulga samasjäämise põhimõttõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Meka om liin Saudi Araabian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meka
Meka om muslimidõ jaos pühä liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meka
Me kaq piä petmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mekki saap miiõlut ja kodun küdsätu kuuke. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Mekmises om kamast küdsetü kraam. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
“Me kullõ, las täl kaq kynõlda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me käime kõik üte kiilkonna alla: oleme üte emä, üte maailma latse – egälütel eng sisen ja laulu suun. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Me kõ keedä küündlepäävä kiislat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me külä Matrot viil kositi Trubalõ toohu perrehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläh Mihkali-naane oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläh olõ-õs mõtsavahtigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläh tetti nii kaq, et ku olliq sääntseq tsopaq mõtsu seeh, et es saa häste jaka, syss tetti hain küläga arq ja ruaq jaeti hingi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläl es olõki hääd hirremõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläl oll veidü hainamaad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me küläst käve tütrikkõ vähä öüdsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Melbourne om Austraalia suurusõ poolõst tõnõ liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Melbourne
Me lätsi ütsvuur Miko Miitraga jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me lää iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me lää innemb kaema, mõtsah tammõ seeh ommaq katõsa pojakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Memmekeisil läts' õkva süä rauhalidsõmbas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Memme vaev Puhja/Rannu OLGU TERVE MEMMEKENE, tõisest terve taadekene, olga terve hoidimasta, oidimasta, opemasta! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Memme vaev Sangaste IMEKENE MEMMEKENE, inämb vaiva näit minosta kui muista tüterista – üö isted ülevän, päävä isted pähitsen. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Memm pand salve ta kasuma. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/memm-lats-karja-saatimaije/
Memm tekk mulle musta kuvve, üdsimusta underi, kassikäpast kaskakese, tsiasõrast tsõbakese. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Me naara kül Andrit, a noq om hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me naidõ jao pääl elägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mendelejevi tapõl vai keemiliidsi elemente perioodilisussüstem om süstem , miä jaotas keemilidseq elemendiq näide tuumalaengidõ perrä rühmihe ja periuudõhe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelejevi_tap%C3%B5l
Mendelssohni Felix (Jakob Ludwig Felix Mendelssohn Bartholdy, 1809-1847) oll' s'aksa varahadsõ romantismiao viiesepp, klavõrimängjä ja dirigent. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelssohni_Felix
Me nigu lätsi, niq, “Hooh!”, lätsi ku molahti vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me näe õga päiv Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Me oleme kõik ülembä," kosteva mängjä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Me olli külälatsõ õdagu kavva liuglõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Me olõ Ivan Petseri hobõstõlise.“ Kuningas mõtlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me olõmi siih joq väega ammu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Me olõ päähalva hobõsõtlise.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Me olõ päähalva karusõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me panõ mäe pääle rattaq ja lasõ juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meq küläh võõdass ka jakapäävä Tias’silt (t´s’ässonast) Il’jät, Il’jäle kaq peräpin’gi pääle illos’ tiranik ala, kün’nel’ ette palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merda visati. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Merde mine, säält ei saa kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merde nimäq visativaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Merde temä mulksati. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Merde viirdü. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Merd juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mereh kolq kuningat tapliq, kullakuningas, hõpõkuningas ja vasõkuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mereh küsti timä käest, mis om kallimb, kuld hõpõ vai vask. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merekultuuriaasta rannaretk Pärnust Häädemeestele 15/04/2016 17:25: http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
- Merel läts pagejaga sõprus häste kõrda, es näe ta ütteki hätta, ja kõik laivarahvas olli teä vasta sõbraliku, ja tiä olli ka kõigile alandlik ja virk kõik sedä tegema, mis tedä kästi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Meremäe aja jälki tuud ettevõtlusõ-tsihti tõisi Setomaa kuulõga. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Meremäe kar’usõ aiq pin’nega takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meremäe kar’usõ ol’liq nän’nüq ja ol’liq pin’nega vyssatanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meremäe kooli- ja latsiaia latsil seto kultuuri päiv Obinitsah. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Meremäele kokkokutst kuuholõk nõst lisäh järgmise kuningriigi toimumisekotusse küsümisele ka hulgalisõlt tõisi probleeme. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
2008 - Meremäel oll' maailma edimädse setokeelidse mängofilmi " Taarka " edimäne näütämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Meremäe otsast kai, näk’k et Petseri väega valõt’ ja hilgas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meremäe otsast pikäsil’mäga kai, ni näk’k Pet’sere mastyrat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meremäe puul Veti imä (Lemmigu Ol'oksa) rehk siutõppõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Meremäe põhikoolin oppas seto kiilt Kambrimäe Evi, kiä ütel ` , et latsõq tahtvaq külh seto kiilt oppi, a mitte kyik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Meremäe vallavanemp Lillmaa Villu kõnõl`, õt innekõkkõ huvitas vallavaltsust taa, kuis säänest üritust ütiselt tetä, ni õt kaasat` olesi kõk valla nuka`. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Meren ja pilvin om vetel vesi, iämäen om tahhe vesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Mere perä alt mõtlõs, et ma pandnu Migulalõ ja Jahoralõ hobõsõjala jämmütse küündle, ku nimä mu siist vällä arq avitasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merepiiri om Bosnial ja Hertsegoviinal õnnõ 20 km Aadria mere veeren Neumi liina man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Mere pääl kol' kullatsäuka? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1144
Mere seeh ol'l tarõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest küsti, et andkõ meile miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest läts üle valgõ härg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest tul'l vanatun't vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest tull jo kolmõ pääga süüja viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest tul’l katõ pääga sööjä joq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Merest tul’l süüjä vällä, nigu vesi habisi ja hubisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meretagonõ piirkund: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga
Mereveere pikkus om 3794 km. Maapiiri pikkus om 633 km, säälhulgan 339 km Lätiga ja 294 km Vinnemaaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti
Mere viirde paiju puhma mano pan maahha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mereviirt om 36,2 km. Maa om tasanõ, kygõ korgõmb kotus om 8,5 miitret üle mere. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Merge jutu perrä olõ-i vaiht, kon müüt: ku äri lätt, sis lätt, ja ku ei lää, sis ei lää. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Merge vanaimä om joba päält 80 ja inämb põrmandurõivit ei kua, a uma elo joosul om tä näid nii pall’o tennü, et noidõga saa viil aastit laatu pite kävvü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Meri ei olõq mullõ hingelähküne, a mõtsaq ja mäeq - mul õkva kisk rinnun, ku ma jälki naid näe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Meri es olõ aga alati lahke ja rahulik, tull ette ka suuri lainit ja tormi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
10.30 – Merila Helbe. lattigu Jaanist. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Meri me´e älli all, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle . http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Meri nakas joq habisõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meri om suur sooladsõ vii kogo , miä putus kokko ilmamerega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meri
Meri sais mere pääl, kivi sais kivi pääl, varõs varõssol. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Merit om A&A Lingua luuja ni juhatusõ liigõq. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Merit vastutas majandus- ja õigustekste iist. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Meri ümbre, tuli siehn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Merkuur om Pääväsüstemi Pääväle kõgõ ligemb ja kõgõ vähämb hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Merkuur
"Merle Jääger tegi sääl väega ilosa rolli," arvas` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Mes annan perepojale, marti, marti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Mes annan peretütrele, marti, marti? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Mes esi tahat? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mesi - esierälde tsiahaigustõlõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Mesi, mitte tuu makus vällämaa plögä, midä suurõn poodin müvväs. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Mesi – mõtõlda, mis kõik hääd sääl seen om! http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Mesindüs ja taropedäjäq. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Mesindüs om mehiläisi pidämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesind%C3%BCs
14.00–17.30 – Mesinik Mati man käü mine. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Mesi oll` timahavva laaduh kallis: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Mesi taht küdsädä ja ubinaq niisamatõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mesi ulli hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mes latse tegevä kah?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Mes letti pannit, olli raha nõia käest, läits tagasi, sis es lää. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Mes lupate, kui ma teile ommen omgus nisuketse kängä tuu, nigu kuningatütrel jalan omma? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mes ma anna tsõõrijäle, elleroo, elleroo? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Mes ma anna veerijäle, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Mes ma anna veerijäle, elleroo, elleroo ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
"Mes ma enämb massa," ütel kuningapoig pahatselt, "mõlemba poole kuningriiki omma sulle jo ärä lubatu!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mes ma lupa? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mes ma tiiä lubada? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Mes nüid jälle nii muren olete," küsse poiss, "kas kleit es ole õige?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mesoameeriga (hispaani keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesoameeriga
Mesoameerikan olliq näütüses sääntseq korgõhe arõnuq kultuuriq nigu Olmeegi , Teotihuacáni , Maia , ja Asteegi umaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesoameeriga
Mesoamérica ) om maa-ala ja kultuuripiirkund Ameerikan , miä küünüs Kesk-Mehhikost Hondurasõ ja Nikaraaguani nink kon mitmõq paigapäälidseq ütiskunnaq olliq korgõhe arõnuq inne Hispaania kolonistõ tulõkit 15. ja 16. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesoameeriga
“Me soo kahjo õks arq kannahta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mesopotaamia kultuuri mõoalal tekkü Eelami riik, mink keskus oll' edimält Anshan ja II a.t. keskpaigast Susa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
"Mes sa mõtlet, sõbrake?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Mes sest vuadist juua sai, märti, märti? http://regilaulik.folklore.ee/pohjatartumaa/blog/2013/08/09/2-laske-sisse-mardisandid/
Mes sest ärjast süia sai, märti, märti? http://regilaulik.folklore.ee/pohjatartumaa/blog/2013/08/09/2-laske-sisse-mardisandid/
Mes siin me´e älli all, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
"Mes sii*20 om," ütel härg, "kas sii mõni uss*21 om?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Messingist vürhvli üten tsingi ja vasõ tükükeisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Messing
Messing vai valgõvask om vasõ ja tsingi sullam , kon om 5...45% tsinki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Messing
Mes sinna merde külvetie? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mes sääl kivi kül’le pääl’la, kii-kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl kivi kül’le pääl’la, kiis, kiigäle? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl meie älli alla, kii-kiigäle ? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl mere keskeella, kii-kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl mere keskeella, kiis, kiigäle? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl mere keskella, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl sõle telle otsan, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl sõle tel’le otsan, kii-kiigäle? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes sääl sõle tel’le otsan, kiis, kiigäle? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Mes ta säällä töödä tegi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
"Mes te tühjä närude peräst nii pallu tülitsede," ütel nuurmiis, "tõne võtku tõne asi ja kõik om valmis." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Mes tüli teil om?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mes vastuline inimene, sis tulep sulle üüse sälgä, panep su luud-kondid, elämise kõik saisma, pressip sulle pääle, et sa liigutada ei saagi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Me süvvä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Metafüüsiga om filosoofia osa, miä püüd selgitäq kogo olõmisõ ja maailma põhialossit ning alguperrä ja reaalsõ kogõmusõ piire ületävit probleeme. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metaf%C3%BC%C3%BCsiga
Me tagasi tullõs või võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me taha arq maaha minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Metalansambliin ommaq hariligult eelektrikitramängjä(q), basskitramängjä, trummilüüjä ja laulja, kuigiq sagõhe om pundin viil klahvpillimängjä ja näütüses folkmetali ansambliin ka viioli-, lõõtspilli- vai muu pilli mängjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
Metalliteknoloogia om tuu viis, kuis tiidüstulõmuisi praktikan rakõndõdas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metallurgia
Metallurgia ku tüüstüs haro tegeles asjo tuutmisõga metalist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metallurgia
Metallurgia om tiidüs -, tekniga - ja tüüstüsharo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metallurgia
Metallurgiatiidüs uur metalidõ ja näide sulamidõ füüsigaliidsi ja keemiliidsi umahuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metallurgia
Metalmuusiga sai algusõ 1960. aastagidõ lõpun Ütiskuningriigin ja Ameeriga Ütisriigen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metalmuusiga
Metal om keemiline element , miä juht häste eelektrit ja lämmind nink moodustas mittemetalidõga katioonõ ja iooniliidsi köüdüssit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Metal
Me tiiä külq, et sa olt kuningas ja olt väega vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Me tohi-is kui süümä minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Metsan sündünu, metsan kasvanu, tule välja pääle kurja tegema? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1158
Metsapiiga tullu Nahapesja Kadõ mano ja ütelnu : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Metsavaht rutas m?tsast v?ll?, et kodo saia, si?lt lapjut v?tta ja nurm? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Metsavaht rutas mõtsast vällä, et kodo saia, siält lapjut võtta ja nurmõ päält tammõ alt raha kaibma nakada. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Metsavelledraama üten vaatusen, viieteistkümnõn pildin. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
“Me vii su õks hindä poolõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Meä keele hädäq ommaq küländ üttemuudu võro keele ummiga: vanõmbaq kynõlasõq küll umavaihhõl meä kiilt, a latsiga ynnõ roodsi kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Meäkeele kultuurisüämen Pajala külän Põh`a-Roodsin peeti 22.-24. küündlekuu pääväl õdagumeresoomõ väikeisi põliskiili avitamise tiidüskuunolõkit, kon ka Tarto ülikooli ja Võro instituudi rahvast man oll`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Meä keelen pruugitas peräsilben pall'o h -hellü (nt yhtheen , kielheen , tulthiin 'ütte, kiilde, tuldi'), olõ-i ütenkäänüst ja viisikäänüst (instruktiiv), om pall'o roodsi lainõ, nt blandathaan sprookit 'keeleq siätäseq ärq'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Me%C3%A4_kiil
Meä kiil` om muiduq sugulanõ põh`asoomõ murdilõ, a et sääl soomõ kiräkeele vahtsõnduisi ei tundaq, om tä võrokõsõlõ esiki keremb arvu saiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Meä kiilt kõnõlõs 40 000-70 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Me%C3%A4_kiil
Meä kiil vai tornio-oro soomõ kiil (meä keelen meänkieli , roodsi keelen tornedalsfinska ) om õdagumeresoomõ kiil , midä kõnõldas Roodsin , põhilidsõlt Tornio jõõst õdagu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Me%C3%A4_kiil
Mi' kutsu no Kapstmaar'a kerik. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mi Esä palvõq lõunaeesti (tarto) kiräkeelen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Mi Esä palvõq om ristiuso üts tunnõtumpi palvit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Mi Haani taloseltsihn oll’ 50 tallo, ku pääle naksimi, no um perrä jäänü vaivalt viis. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Mi Ir’o näkk, ku tulli vällä, suurõq var’okaetusõq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi Võromaal võimi taivataadilõ tenoligu olla, a Kesk- ja Põh’a-Eestih, esieränis Lääne-Eestih olõ-i selge, kas kõik saak saa koristõdus vai ei. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Mia esi ole kange tillikste ettevõtete puuldäje ja ole sedä ettevõtluse värki joba ulga aastit õpetenu. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mia julge ütelde, et ku võru keelel ka instituuti taga ei oless, võru kiil ei äviness iki koskil. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Mi aknõst kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mia-ks teele mõistutõlõ, silmäviil veerätele. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Mia käisi `urbõpäivä1 kerikun ja, mia.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Mia külalinõ tulõ, tuu padi pandas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Mi alosti` Haavaoksa luulekonkurssit üten Raudsepa Milivi ja Lilliku Ainoga. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mia lätsi liina suure kohtu pääle kaibama, rääksi kohtusaksale kiik ää. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Mia löüt, tuu uma, mia varastõt, tuu võõras. http://www.setomaa.ee/
Mi anna odava rahaga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi anna tunnistust ehk kõnõlõmi inemiisile Jummal Jehoovast ja timä kuningriigist, tuuperäst teedäs meid ku Jehoova tunnistajid. https://www.jw.org/vro/
Mia nu, veli, tetä õigõ? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Mi ao inemine inämb mõtsahirmu vällä ei näütä, mõtsast kõnõldas inämbüisi suurõ austusõga. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Mia ole Mõtsa Matt ja tää kik ärä, kus kige parepest marju om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Mi aol om umandus (omand) küll nigu suur ja tähtsä asi, a seo tähtsä as’aga om nii, et egälütel om inäpvähäp sammamuudu umandus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mia piirassi ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Mi armas kokk tege süüki lauluga, selle mi maja söögiq nii hääq ommaki. http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Mi arvami, et üts väiku tsiakujukõnõ või olla tuu tütärlatsõ tettü. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Mia sai niimuudu aru, et tä ol'li temä jaos lubatu sii luum, et tä väl'lä es tule. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Mia sa tiide, tuu-ga lövväde. http://www.setomaa.ee/
Mia sys tetäq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/neli.htm
Mia sääl ussõn muru pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Mia sääl ussõn muru pääl?(Lastõlaul). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mia tetä, kohe minnä! http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Mia turg hinna pand, tuu iis piät õks ar andma. http://www.setomaa.ee/
Mia tälle tetta um ant, ni sõs üttel õts joodik, et olõ’õi vikagi, külh ma avita, ku mullõ õnnõ massat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mia usu, et Abja üten otsan kõneldess tsipa tõistmuudu ku tõsen otsan. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
- “Mi avidi miist ja hobõst.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mia ütli, et ärä naara kedägi, mine kae, kas ta viil tulep. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Michelangelo (Michelangelo di Lodovico Buonarroti Simoni, 1475-1564) oll' itaalia kunstnik, kujoragoja, ehitüskunstnik, luulõtaja ja insinör. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Michelangelo
1503 – Michelangelo alost' tüüd Taaveti kallal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/13._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Michigani järv om järv Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Michigani_j%C3%A4rv
Microsoft Windows om tarkvarafirma Microsoft puult toodõtuisi opõrats'oonisüstemide rida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Microsoft_Windows
Microsoftin om tä tüütänüq tekevjuhi ja päätarkvaraarkitekti kotusõ pääl nink tä om inemine, kinkal om kõgõ inämb Microsofti aktsjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gatesi_Bill
- "Mida otsma?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
" Mida rahvamälestustest pidada " (artiklidõ kogomik), Hurda Jakob, Eesti Raamat, Talliin, 1989. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Mida rohkep märke, seda vähäp om egä märgi tähendüs. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
"Mida sa raot?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Mida tegemä"? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Middendorffi Alexander Theodor (Alexander Theodor von Middendorff) (sündü 6. põimukuu pääväl 1815 Peterburin , kuuli 16. vahtsõaastakuu pääväl 1894 Hellenurmõn , om matõt perekunnakalmistulõ Hellenurmõ ligidäl) oll' baltis'aksa luudustiidläne ja maiõuurja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Middendorffi Alexander om kirotanuq üle saa tiidüsligu uur'mistüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Middendorffi Alexandri tiidüssaavutuisi hulka loetas mitmide Tsiberi rahvidõ edimäne etnograafilinõ kireldämine ja Tsiberi kliima edimäne tiidüsline kireldämine, igikeldsä lõunapiiri kimmästegemine, kasvostigu tsonaalsusõ kimmästegemine, niinimetet " Middendorffi säädüse " sõnastaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Midroski 1) aigu ka pan’ti edimädsel pääväl kün’nel’ palama, ku olõõs viil sugulaisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä Räpinä kant ti jaos tähendäs? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Midä Sa olõt unni täüdeminekist kuulnu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Midä Sa tiit, et ollaq ummi iinkujjõ muudu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Midä a kell õdagupuulõ tuud tühempas ruumi jääse`, kuniks kohalõ tulõva` Liinatsuraq, õt ütenkuun veidekse laulujorru lasta`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Midä and lisas parhilla tettäväle viil ette võtta, et uma keele kõnõlaminõ olnu võimaligult pall´odõ võrokõisi ja setokõisi jaos loomulik? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Midä arvat Euruupa Kommisjoni vahtsõst mõttõst, et 2014–2020 piässi kõik euroliidu põllumehe säidse protsõnti veidemb maad harima, et tuu asõmõl võsu ja mõts kasunu? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Midä arvat euroliidust? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Midä arvati Contra luulõtuisist? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Midä arvati tuust, et vahtsõ kooli opikavan soovitõdas opada tütärlatsilõ kah puutüüd ja tõisi poissõ töid? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Midä arvati võro keele oppamisõst koolin? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Midä avahuuldus tähendäs? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Midä esä kingitüsest arvas’? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Midä esä koolu uutõ pääl ütel, nii sai ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi' es tähendä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Midägi es avita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi iks om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Midägi jää-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi jõuai tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi kibõnat ei tohi karata ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Midägi kimmäst tulõsi iks ammõtis oppi – leevätüüs mul pillimäng vast iks ei jää,» märgotas tä. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Midägi muud, ku häöng, ku inemine nakkas joq juuma vai hojotama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi muud, ku ma ynnõ hüä väegä ar päsesi siist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi muud tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi olõi kostki võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi peläkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägiq olõi tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägiq saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägiq saaiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi säänest es juhtuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi tetä mehekesel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi tii-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi tuust, lät’siq müüdä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi väega piinüt olõ-i vaia pakku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Midägi või-i tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midägi õnnõ, latsõ rõivist ehk mähkmist jätku noa sinnä samma, tammõ lahkõ vaihõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Midä hääd ja midä halva Pärnätil seoilmaao elo kotsilõ üldä om? http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Midä hääd latsõ rahvamuusikast saava? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Midä iki esädä poiga? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä iki imädä näido? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä iki_ks vaenõ imädä näido? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä iki vaenõ läskänaine? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä ik´ iseta poiga? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Midä ik´ vaene läskä-naine? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Midä inemiseq tiidväq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
Midä inämb inemiisi näge mõtsan pääle puiõ ka muud, umaette ja esi näoga ilma uma elo ja liikmisõga, toda veidemb tedä mõtlõmalda raha vasta vaihtõdas. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Midä ja ku pall’o kasvatat? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Midä kaetas ja kullõldas välläsortmisõ man: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Midä kehvemb aig, tuu rohkõmp pant'e aganet sisse, midä parõmb aig ja saak oll', tuu puhtampa leibä süüde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Midä kellele kurja kaq es tiiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä kergembät käüki käüdäs õks hobõsõga kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä kingitäs, määntseq ommaq õnnõsoovikaardiq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Midä_ks iki esädä poiga? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä_ks iki vaenõ läskänaane? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Midä-ks, sis midä iki eseldä poiga? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Midä-ks, sis midä iki läskänaane? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Midä lõõdsakuningas saaminõ su jaos tähendäs? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Midä ma' olõ sis tuust raamadust löüdnü', tuust tahagi' kõnõlda'. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
Midä maalõ tulnu perre tahtva ummi latsi jaos? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
- “Midä ma sullõ syss lupa?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä miildüs kõgõ inämb tetä? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Midä mi nüüd kõnõlimi? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Midä mitmõsugutsõmb om üts kultuur, tuud inämb om täl elojõudu. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Midä märgotasõ noorõ inemise umast tulõvikust, kas tuu võissi olla köüdetü Võromaaga? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Midä ohõmb päälnahk, toda hõrnõmb ka pututamisõ tundminõ, tuuperäst et närve otsaq as'alõ väega ligi saavaq; midä timä paksõmb, toda nühremb ka tundminõ, s'ollõ et paks ja kõva vahesain tundjat närvi ja tuntavat asja lahotas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Midä olõssi' vajja viil tetä' Setomaa luudusõ­nimmi uurmisõst. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Midä olõt viimädsel aol tennü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Midä olõ-õi tuod olõ-õi, kas tie mis taht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Midä om muul ilmal siiäq vasta panda? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Midä om vaihõpääl tett, tuud näet perämäidsi muutuisi leheküle päält . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Midä ots´ma, simmõ'õs, sele'es? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Midä otsõq, hetro'o, sele'es? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Midä parla tiit? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Midä pidol tetäs? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Midä pini näe-ei, tuud pini haugu ka-ai. http://www.setomaa.ee/
Midä poiskõisiga meisterdäti? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Midä põlis-missolasõ vahtsist inemiisist arvasõ? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Midä rohkõmp savvu, tuu paremb ynnistus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä saanu Riigikogo vana Võromaa tugõmisrühm tetä tuu hääs, et sannan suidsutõdut lihha tohtnu müvvä? http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Midä saia’ tahetas? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
“Midä sa käüt tah, nyna verine?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Midä sa mõistat?» Poiskõnõ mõtõl’ veidikese ja ütel’: http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
"Midä sa mõtlõt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä sandi tükkü üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä sa noq ajat kaq säänest juttu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Midä saq teet?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä sa sis tiit, ku Kõgõkogost inämb kõnõlõ-i? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
“Midä sa syss sai naarda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä sa sääl nuputat! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
“Midä sa tahat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Midä sa tahat, poig?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä sa tan kaidsat, ku kurõ söövä nahka kõik räägupoja, kiä hainast vällä tulõva. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Midä sa tähtsäs piät… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
“Midä sa viit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Midä sa ynnõ mõistat, tuud ütle ja puhu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä seo meile ütläs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Midäs iki vaene latsi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Midä, sis midä iki imeldä tütär? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Midäs olõ-õi kolmõ maa pääl: tsirgul olõ-õi piimä, kivil olõ-õi juuri ja veel olõ-õi ossõ. http://www.setomaa.ee/
"Midäs sa mõtlõt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Midäs sa purõt?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
“Midäs sa raot?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
”Midäs sa rehit?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Midäs sullõ veel vaija om? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Midäs tälle süvvä annat?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Midä sullõ viil tetä miildüs? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Midä sääl luuma nakkat? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Midä sääne sõnnom Jaagumäe talolõ tähendäs? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Midä sõbra su huvidõst arvasõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Midä sööse, õllõlõllõõ, mi kari, õllõlõllõõ? http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
“Midä süüt sina, tuud süü mina kaq, Mina palka ei nõvva.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä taa Otsar liftin vehk? http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&Itemid=60&gid=6
Midä tahat vahtsõn ammõtin är tetä? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Midä tah inämb tahta. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
“Midä taht, tuud küsü!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä ta vastass, et tal määnegine haigus vai … http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Midä tege inemine Põlva bussijaaman kell 5.55? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Midä tellitäs kullõmisõs? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Midä tetä? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Midä tetä asuga? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Midä tull ka tõõnõkord pahandust, tuu praavitõti hendävahel arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Midä tuuma? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Midä tuust oodati? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Midä tuu tähendäs? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Midä tuu üte võrokõsõ jaos tähendäs? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Midä täpsele tetä ja kuis seo as’aga edesi minnä, neo omma läbikõnõlõmisõ küsümüse. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
"Midä tüüs annat?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Midä virkampa nääq tuud tegeväq, tuud suurõmb om ollussõ lämmidüs ja vastapite kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mmid%C3%BCs
Midä väetimp pini, toda hullõmbalõ tä lambiide pääle larmas: tä pelgäs lambiid. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Midä vähämb latsi klassin, tuud parõmbalõ saat egäütega tegeldä,» kõnõlõs tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Midä võissi meil arõnda? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Midä üten kultuurin peetäs meelehaigusõs, pruugi-iq tuud tõõsõn kultuurin ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Mi edevanõmba otsõ iks hädä kõrral api kas ussisõnnust vai tsirgukeelist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Mi edimäne kokkoputmine veeda kultuuriga oll peris andsak. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Mie esä elli Veriora vallah, Räpina kihlkunnah katskümment aastakka mõtsa vahih, koh meil luba oll tõrvaahjo tetä, siäl mõtsa kannast tõrva utta, mink päält õigõ hüägi teenistüs oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mi ei tii säänest suurt kunsti, millest ma esiki arru ei saa! http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mi ei ütle umõtõ Soome asõmõl Suomi vai Haanja asõmõl Haani, ku eesti keelen kõnõlami. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Miekese mõlemba pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mieldu sis kuningas ka viel tuo voori ärr ni olli jäll nimä ajastaga, sis tuli naasel jo kolmat kõrd sünnikätse, a kuningat olõ õs iks kunagi kotoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Mi elämi iks Võromaal,» põhjõndas umakeelist nimevalikut Gallõrii ni kõgõ maja pernaanõ-umanik Möldre Karin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mi elä pääle katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mie ruttasime läbi Laageri mõtsa õkva Remmeski suohu, nink saime piagi inne kesküöd nimitedu lätte mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mi esel, õllõlõllõ, ilosaq hobõsõq, õllõlõllõ. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Mi esi olõmi terve elu ja pääle surmagi viil luudusõ osa ja et timä keskel olõs hää olla, tulõ uma tarõ ümbre kõrran hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
“Mi eski olõ hulga aigo siih, olõi süvvä saanu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mies kõnõli sis muilõ, miä ol`l` nännü, sis loeti, seletedi tuo kiri käe päält ärr’ sinna ol`l` kirotät, et kiä tulõga sannah käüvä, nuo mõskva hinnäst verega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mies küsse sis õigõ imehtelleh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mies naas läbi iku kaibama, et milles nu viga olõ õi, mul kästi vahanõ kerik üles tetä, muido lubatas ärrr tappa, a kui muidu ma nu õigõ tie? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mies näkk tuod und jo kolm kõrd, sis viel naas uskma ja võtt nõus tuo sepä käest lupa küssü timä alasi pakku üles kanguta, midä sepp ka hüä meelega lubasi, et vaest hindäle ka kost mida tsilgahas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mies pallõl kül ni pal`l`õ vasta, ku mõistsõ ütel`et tuod olõ õi timä kunagi ül`nü a avita as tuo vasta poom`ätamine midagi, kuningas mõtõl, et timä õnnõ taha ai umma jõudu nätä anda, rehepess`misõle ka pand timä edimalt vasta, las`k tälle kotusõ kätte näüdätä ni ül`dä, et ku tüö olõ õi lubatuds aas ärr tett, sis andas timä timmuka kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mi` es suuda küttä näid hoonõid, sest ole-es minkägä küttä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mies taha as joht edimalt juttu tetä, a ku naane iks põhatuhe pääle ai, ütel, et ma või ei tuod kellegi inemisele ilmah kõnõlda, muido ma koolõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mi es tiiäki tuukõrd viil, et sääl eläse SUURÕ karbi. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Mies uinohta vahtsõstõ magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mies võtt kah, miä kästi, istõ zirgu turo pääle ni sis linnas kaarna timäga läbi kolmõ kuninga maa, nikavva, ku põrgu päälijna sai’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mi esä olliva Leevil Kaitsõliidu paraati tegemäh. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Mies ütel’ vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mignard'i Nicolas' pilt (1658). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moli%C3%A8re
Migulal lei ka ples’si lahki, tuul olõõs hius’sit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulal oll võõdõt vanamees kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulal ol’l muidogi mastõr kin’nitet ja sõda es päseq sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ Jummal pan’d kats praasnikku ja mõlõmba pühäpääväst, a Vyssakosilõ pan’d üle kolmõ aastaka Vyssakosi aasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ anna ma aastakah kats praasnikku, a Vyssakosile anna üte üle kolmõ aasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ ja Jahoralõ anti kats pühhä aastakah, a Vyssakosilõ üle säitsme aastaka üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ kaq viiäs kosti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ ma anna aastakah kats pühhi, a Katsjaanilõ enämb, ku nelä aastaka takast üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ pan’ti kat’s päivä aastaga pääle pühhi ja kat’stõis’küme vuuri manidaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ sai jalq selle kats praasnikku, et tä ol’l väegaq helde, an’d arq viimatse hindä käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulalõ sai tiidäq, tul’l timä ker’kust väl’lä ja näil hin’däl pääq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Migulalõ väikene kot’t, tuu om halõline; Il’jäle pan’ni suurõ kot’i ja kün’dle, tuu om äk’iline.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulapuusli ette ku tuudi, tuudi noid vatsku, nii et riit Migulalõ nynaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migulast üt’s päiv vahet, kolmadal pääväl peetäss räüsäpäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Migul’ lät’s müüdä ja hiit’ läbi paja rahha tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi haarui Jumalalõ nii mano ku nimäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihal` nakas sys kaema-naasel pidi koeki olyma piiritüst ärq käkit. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Mihal` oll` peris kyva tüümiis`.Tund´ egäsugumaci masinit, ehit` joq tyist maija. http://seto.ee/category/jutuq/
Mihal` tull` jälki rassy pääga ülest. http://seto.ee/category/jutuq/
Mihal tuu umalö sisse jeiegi. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Mihhaili minemä aiva. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
«Mihhal, Kavriila, tulkõ' üles, sõda jo otsani» (tapleb). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mihkal Mihhalavits, arq sa ulli tekui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavits esi oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mihkal Mihhalavitsil om õks noorõmb tütär ja loonatark.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavits iske hindä jal kahrust, läts nurmõ otsa vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavitsi tütär joq märgis: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavitsi tütär nii taht juvva kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavits, kuulõ, arq sa siist juuma naakui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mihkal Mihhalavits, kyigist olt arq müüdä tulnu, arq sa noq tuud tiko tekui, et siist juuma läät!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkal Mihhalavits nigu lätt, kaldus arqki kuld kao mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mihkal Mihhalavits, õe” Kae, et püssä arq puhastat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihklikuu algus um jahedamp ku põimukuu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Mihklikuul 1938 peimiq Haani valla Plaani algkoolin eesti raamadu 400. aastagapäivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Mihklikuu nimi tulõ mihklipääväst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu
Mihklikuu vai oinakuu - taa piäs tulõma ültse kuivõmb ku põimukuu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Mihkli om esi kandlit tennü joba katõsa aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mihklipaast om marulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihklipaastu, tuud peet’i rohkõp Meremäe puul, et maru 1) ol’l väläh, nätäl’ vai kat’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihklipäiv lambalihaga om häste muudu lännü Egäl oinal om uma mihklipäiv: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mihklipäivä kaq nuuq ynnõ peiväq pühäst, kel oll küläpraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihklipäävä kõnõl’ tunnõt rahvamuusik ja rahvamuusiga oppaja Hainsoo Meelika Võrul võru keele oppajilõ tuust, kuis üten Tal’na keskliina koolin olõ-s täl võimalik opada vanna mängu, kon osa latsi omma kulli ja osa kana. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mihklipäävä lääväq jal Pet’skahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihklipääväs sai Jakob oppajidõ kolleegiumi puult avvotasos kunagidsõ Tarto gümnaasiumi direktri Haffneri Eduardi asotõt preemiä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Mihklipääväs õks midä tapõti, hot’ kanagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mihkli talomuuseumi sannan olli hainakuu lõpun (24. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Mi hädä om tuu, et õiget analüütikat ole-i oleman. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Mii' lää nurmõ pääle, koh21 meil perenaane rükä põim22, ja' täl om lats häl'lüga üteh. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Mii' teeme' igäväne hulga mäki ja orga ja kui inemese mäkke ronneh ja orgo tullõh suurt vaiva nägevä, küll sis nimä' nimetäse mii' nimme' kah!" http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Mii' tiiä-äs, midä tetäs, kuis lätt. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Miia oll` sääne lahkõ naistõrahvas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Mii esä om üts suur siug. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Miiga ja ubinidega om asi selge - mytõq om tuuh, et laskõq noil valmist saiaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Miihikoori laulja olli päämidselt küläkuulmeistre. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Miihilaulupäiv Varbusõ Muusikamõisan pühäpäävä, 14. veebruaril. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Miihilaulu päivil opiti selges miihikuurõ laulu' ja miihi osa' ühendkuurõ laulõn "Umal Pidol" laulmisõs. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Miihi näo alomadsõ jao karvo kutsutas habõnis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Mii kaimi, mis tää õigõ tege. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Miikse vallan tüüd jakkuda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/seits.htm
Miiksist üts naane selet’, et meil innembüisi peeti tennispäivä pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miiksi vald om Võromaa kõgõ põh'apoolitsõmb vald . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miiksi_vald
«Mi iks soovitimi rahvalõ ettevõtjit, kiä katussidõ päält lummõ maaha ajava, a väega pall’o huvvi es tunta.» Et inämbüs kokko sadanuidõ küüne umanigõst omma pensionääri, üts eski 90aastanõ – sõs olõ-s näist meelega mõista sändse as’a kõrraldajatki. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Mii kui muuq närviq, lääväq ka pututamisõ närviq viimäte pää aiu sisse kokko, kon vaim pututõtust as'ast arvo and. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Miildü ka tuu kotus, kon mi filmin elämi: kinä ja võimsa külä. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Miildüs ka sullõ uma tüü vai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Miildü viil pido pääl üte preiliga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miileemest, herneteräq arq keedetü seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miil haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miili läbi saa inemine vai elläi teedäq, määntseq kõik as'aq timä ümbre ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil
Miilits küsse, kas Villändile saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Miil om haigõ, süä rassõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Miil om pikkusmõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil_(m%C3%B5%C3%B5t)
Miil pole v��raht vajja. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
Miil’dü esäle ja imäle kah pois’s arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mii maja om siäl väega kavvõdõh 75 , allmaa, kost mii esä meid mere viirde üles tõi, säält kõigil sälgä lask istu ja meid hulga, hulga maad üle mere seolõ maalõ tõi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Mii massa palga, miä nõud. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Mi inemise ei taha rabistamist, näidega piät iks rahuligult kaema. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Mii ollimõ latsõ', sis vanal tsõdsõl ol'l' aho pääl paakõsõ täüs' rahha, vanast olliva sään'tse' suurõ'-vas'kraha', tuu ol'l' kõik arstiraha. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
"Mii olõ jo 12 aastat üten elänü ja sa lahutit mii är." http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
"Mii olõ jo 12 a. üten elänü ja sa lahutit mii är." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mii *2 puul oll' hainamaa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Miiq aigsõq testiq ommaq näüdänüq, et Archimedes mõtõl' vällä massinit, minkaga sai pääletulõvit laivo vii sisest vällä nõsta ja piiglide ria abiga laivo palama pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Miiq-aolidseq piiriq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Miiq armastus olle nii lõpmadaq suur. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Miiq egapääväst leibä annaq meile täämbätsel pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Miiq ela üteh säänceh Ilmah. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Miiq elä Õuraasia maisõmaa pääl Õuruupa maailmajaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Miiq elä üte suurõ kerä pääl, midä maakeräs kutsutas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Miiq esäl oll` pill, Kedre Juhani tettü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
"Miiq issändä Jeesusõ Kristusõ pühä evangeelium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Miiq kynõlõmiq siin külän umma võro kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
Miiq latsõq lätsiq und nägemä. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Miiq maal mõtõldas piimä all innekõkkõ lehmäpiimä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim
Miiq maal mõõdõtas lämmidüst hariligult Celsiusõ kraatõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mmid%C3%BCs
Miiq maal olõssi sääne dresiin` asjalik asi kasvai näütüses Kurõnurmõst Võrulõ käümises. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Miiq maal om leib väega vana ja väega tähtsä (võiollaq eski kõgõ tähtsämb) süük. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Miiq maal om tõnõkõrd peris külm ja satas lummõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Miiq mitmidõ eloallo pääle keskendünüid ümbrepandjit tukõ lagja eräalanõvvoandjidõ võrgostik ni toimõndaminõ and ümbrepandmiisi ütelisüse. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Miiq mänge popkat yks Koreli krundi aia veeren. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Miiq mänguplats´ oll´ piaaigu kuul´meistri Tedre aknidõ all. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Miiq olli umbõs ütekõvvudsõq: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
"Miiq olõ jo 12 aastat üten elänüq ja sa lahutit miiq ärq." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Miiq puul tetti kõik pajaq pikliguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Miiq rahva asualaq olliq 13. aastagasaal Ugandi maakund, osa Sakalat, niisama Petseri ümbrüs ja osa Põh´a-Lätist. http://wi.ee/voro/
Miiq rahva esivanõmbaq jovviq miiq parhillatside asumaie pääleq pia peräst iä sulamist u 7 -8 tuhat aastakka tagasi. http://wi.ee/voro/
Miiq saa notariaalsõhe kinnütäq õnnõ ümbrepandmiisi, miä ommaq tettüq miiq ümbrepandmiskontorin. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
Miiq teimiq ühingu, üritämiq projekte tetäq ja esiq hinnäst avita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
"Miiq õks võitlõmiq, et Pikäkannu jäässi," kynõl` Maire. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Miiq üten Pääväga olõ tsirguraan, mink nimi om Tsirgurada . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirgurada_(t%C3%A4hetiid%C3%BCs)
Miira, Miku, Lauk (ku valgõ lauk otsa iin), Kella, Kulla, Loki, Malli, Heeli, Teesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Miis' lakk ja sõs räüskäs nigu segäne. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Miis' oll' tugõva närviga ja vastas': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kerg.htm
Miis' tull' üüse ts'ommin pääga kodo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Miis aie hobõsõ kuurmaga huuvi sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Miis ai hobõsõ varju alla ja vanamiis läts sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Miis ajanu sõs üte ridva kuuste 9 üles, toda müüdä tullu siug maaha ja saanu inemeses ni 10 kaonu säält silmäpilk ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis and väädse otsast leibä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Miis ei lupa naasõl tüüle minnä («Kotoh om tüüd küländ, mis sa läät tüüle litsi lüümä!»), sõbrannasit pitä ega sugulaisiga läbi kävvü («Andva halva nõvvo, ajava mi elo vussi!») http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Miis es anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis` es liigutagiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Miis es tii kullõmagi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Miis hiidäs’ puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis hiit' näile pindsagu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis hiitü arq, et lõunavaihõnõ aig, kaeq noq olt hädäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis hiitü väegaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis iks meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Miis iks mu meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Miis istõ pääle ja läts minema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Miis jalqki kolq kord lei, ni olliqki valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis jo pahasi arq ja kyik rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis joq vahtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, jumalaga! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis juusk viilgi peläteh kodo, koh ta hinele tõõsõ rõiva pääle pand ja jäädvält halli tõbõst vallalõ sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Miis jäi ka rahulõ, ni susi lamõs [heitis lamama] tulõ viirde maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Miis jõvvai keppi ülevähkiq pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, kadonu, tahtsõ sepikuas, a ma tahtsõ iks väega suidsulihha tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Miis kaes, et asi om jo peris hukah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kaes uma peni ja märk` rahulolõvalt: http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Miis kah ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Miis kaiõ kir’ä arq, kirot’ tõõsõ jalq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis` kammand` naasõ perä päält maaha ja kässe täl ratast takast tõugata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Miis kangõhõ pahanu, et mis sa nii tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miiska, noq las no tyymeeli, noq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kaq laua takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis karanu üles, haarnu ahoroobi, virotanu naasele mõne vopsi kükra 36 müüdä ja ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis kaubõl' Migulaga tekki, a nimäq Migulat es näeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, kes latsõga esierälde [eraldi] magasi, näkk unõh, et siivuline, valgih rõivih engel tälle mano tull, ja kärmähe hõikas: http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Miis kitt’ jäl tedä ku hääd koduhoitjat. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Miis kit’t: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, kiä pand Võro liina pudõlihe... http://www.purilend.ee/node/5535
Miis kolq kõrd kepiga lei, niq olli mustaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis koolõs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kullõl, kullõl, tund’ timä jutusõst arq, ja võtt kolq täkku tallist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kuts: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kuulõqki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kuulõ-õs midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kyik aig tuud kivvi palot’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kynõlas, et tiiäi mis tuu om, ku minno võõda-as üttepaika ööses, olli maq var’o all üüd ja ol’l miis jalgu pite vaja otsah, sooliguq ribah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis kõnel meile pikä jutu tuust, midä mi veedade man nätä ja kaia saami. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Miis küll vabandanu, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Miis küll vabandanu vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis küsse, mille puulpühä tulõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis küsse tekist kats ruublit, a Mikul' an'd' kolm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis` küsüs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Miis küsüs naisõ käest, et mis sa nutat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis las'k' kuuma vaara silmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis lask kikka alla ja käs’k’ tsirk võtta särgisiilo üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts arbjille. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Miis läts iks kõigõ varsaga kodo minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis läts ja kai läbi vana hobõsõ taostõ - varsal istus uma must poisikõnõ säläh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis läts, kaib', sai karbi kätte kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts keväjä edimäst päivä külbmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts kodo, kisk kah hinne alastõ, jusk kol kõrd ümbre tarõ, siält korgõmäe otsa, kohe kõik uma rõiva maalõ visas, ja esiki kodo ligi kuusistikku pagõsi, kost kavalusi kaema jäi, määnes tuu hall piäs kah olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Miis läts kodo kõõ rahagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts lavva ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts liina tekki müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts mano, aja säläst maha - ei lää, kas tii mis sa tahat, muudkui kõnõlas vasta õnnõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis läts mõisa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Miis läts mõtsa jaq löüse kullatsõ karidsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts mõtsa puiõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts naasega jakapäävä ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis läts tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis lätt edesi jalaga minemä, et lää õks jalagagi, ku kaugõlõ jõua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis lätt jahi pääle, kaes, järvest kui kottõ om veet mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis lätt mõtsa, ei kõsaha, lätt lumpi, ei lobaha? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Miis lätt mõtsa, kõtt kaes kodo poolõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Miis lätt mõtsa, kõtt kodo poolõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Miis lätt tarõ pääle, lihaliud pää pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Miis lät´s kodu, kaie - savipaan ol´l raha külält. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Miis lätú suvõl hainamaalõ haina niitmä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis lääb üle mere, peutäis pirde kähen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Miis lõiganu' hää suurõ kääru leibä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis maa all, habõna omma maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Miis maa seeh, habõna maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Miis meelelda, hopõn jalolda ja sõit? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Miis meeleldä', hobõnõ ohjõlda', tii tolmulda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Miis meeleldä, hobõnõ uhjolda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Miis meeleldä, hopõn jalolda'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Miis miist vasta ja sõna sõnna vasta ja kat's kalgõ vasta. http://www.setomaa.ee/
“Miis, miis, ütle kunas ma arq koolõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Miis, min kirstust vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, mis sa murõhat? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, mis saq nii käüt, ku kepp olõi käeh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miis, mis saq siih tiit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miis, mis saq tahat?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miis, mis sa tah [siin] tiid?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Miis, mis sa teet!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miis mis tiit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miis, mis ütled?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Miis mäe otsan, lihatükk pää pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Miis mõist: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
"Miis, mõistaq meile õigus!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis, mõistaq meile õigus, kualõ soo viis saa! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis mõist, et vana puu pallel kuust 14 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis mõist - varblane ütles pojele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis mõtelnu, et ni om tüdriku. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Miis mõtlõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis mõtõl: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Miis mõtõl, et ma lää üle silla, et küll ma täst vallalõ saa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Miis` mõtõl`, et tõist kõrd tä hinnäst inämb nynna piten ei lasõq vitäq ja saatsõ kõlistaja pikält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Miis möi arq, sai ka sada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis naanu 19 nüüd juurde ala uuratama 20 , kaivma - tulluki rahapott kulla ja hõpega vällä; kaivnu sinnä kotalle, kohe 2l ladev 22 satte 23 , säält saanu tõõse potitävve rahha. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis naard. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis naas' kül'b'mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis naase man Se 1935 (A. Põhi) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Miis nakas pelgämä ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis nakka-as masma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis nakkas märkmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis nil’g’ kahru arq, sai kahrunahast kasuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis oll' küsünöq, et kost sa leevä sait. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Miis` oll` hirmsa pahanu ja haudsõ kättemassu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Miis ol´l kah viimäte peri: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Miis olõ-õs jumalausklik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ol’l küsünüq, et kes saq sääne olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ol’l nii arq vaivunuq, nigu kyik kapõrdõli jalgu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ol’l sadanu merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ol’l võtnu kulla kivi kõrvalt toobist arq ja om rikas täämbätse pääväniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ol’l ülnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis om meeleldä, hopõn om jalulda, aa iks lätt kah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Miis om rehen tuld nännu ja minnu sõs ka sissi vaatama, et mis sääl õige om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Miis om täüskasunu esäne inemine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miis
Miis pahanu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis pahasi arq, las’k’ pühäsele mulgu sisse, pan’d’ kabla perrä ja vidi turgu pite tuud pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis pallõlnu vasta ja ütelnu: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis pallõs näid kolmõ, et ma pallõsi veidkest aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis pannu hobõsõ ette ja naanu minemä, nigu tii pääle saanu, tüknü juba hobõnõ sõitma, miis istnu tuuperast kah esi kuurma pääle ja lasknu tõõsilõ voorimeehile sõitõh järgi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis peläs’, et ar’ kaq sööväq, ku nakkat maalõ pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Miis pidä naistõrahvast nigu orja!» pahvatas Külli küsümise pääle, et midä nuu mehe sõs umilõ naisilõ nii kurja tegevä, et naasõ kotost är pagõma piät. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Miis piät mõistma väist peon hoita! http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Miis saanu arvo, et kikas ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis sai arvo 13 , mis pini kõneliva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis sai kõva koslepi nii tüüluusi ku ropu suuvärgi iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Miis sai muiduki arvo, et nüüd lätt äri vallale ja ütel edimält peris hääkese hinna, mi rahan pia 1500 kruuni. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Miis sai muiduki arvo, et nüüd lätt äri vallale ja ütel edimält peris hääkese hinna, mi rahan umbes 1500 kruuni. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Miis sais, sooliku riplese? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Miis sai tuuvoori uma hädä arq praavitaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis selet: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Miis selet´ kuimuudo. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Miis sääd’ sammu, nigu sai tälle õkva kottalõ jaq ter’hüt’, et tereh illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Miis sõit ja iks sõit edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis söönu ja joonu sõs sääl nõnda nende seldsin. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Miis söönu kah tuu tükükese är, mis vanamiis tälle paknu, olnu pia sääne magu nigu lihal ja ütelnu sõs vanalõ mehele: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis tahtnu vas'kat kinni võtta, saanu hannast kinni haarda. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Miis tahtsõ külh müüdä sõita, a' es saa, sis hüpäs hobõsõ sälast maahha ja' pagõsi är, hobõsõ jätt mii' kätte. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Miis tahtsõ teedä, et kuis mastiga om, kas om joba är vallutõt. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Miis takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tek’k kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tek’k olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tohi-is rohkõmb võttaq, ku kolm ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tullu kodo, pannu jäll söögi kotti ja saatnu sulase kõva ähvärdämisega teole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Miis tullu kodo, sääl pallelnu 10 ja ähvärdänü sulast, et piät teole minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Miis tulnu kodo, veenü kõõlõ küläle tähtsa tiidmise kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Miis tul sa hummõl sool aigu siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tulõ tallist tarrõ, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tulõ üle purdõ, a naistõrahvas ei toheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tul’l vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis tõi saapa ja mütsi üten kodu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Miis uut nika ku päiv sai, sis jo mõistsõ ar kodo minnä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Miis vabandamma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Miis vabandanu: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Miis vahetõ pääl sais ja üle vuntsõ juusk kats jõkõ, üte vuntsi pääl üts jõgi ja tõõsõ vuntsi pääl tõõnõ jõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Miis vei liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis vei sis latse aia taadõ kiviuniku pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis vidi kylh ytskõrd kaabli sanna mano, a esä kor’as’ tuu pääle mi liinaminekit kokko, es taha pirni aknõ taadõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Miis võt't väitse, pan'd leivätükü väitse otsa, an'd hundile. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Miis võtt kaq timä mõistlikult maaha ja hoit kolq aastat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis võtt kassi, pand naaselõ palja sälä pääle ja kassi kõvastõ pessmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis võtt koti sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis võtt latsõhoitja. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Miis võtt roosa [piitsa], lüü tuuga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Miis võt’t ka särgisiilo üles ja tsirk tull tälle rüppü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ytel’, et tuu sann om ummiga õdagul, olõ-i inämb tetä midägi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Miis õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Miis õks väegaq murõh’t’, a naane ütel’ kõõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütel’ naisõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütlei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütlep: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Miis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütles, et küll ma timä oppa noq tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis ütles, märäl vars, naane ütles, rattil vars. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Miis üttel ütle mullõ mis saa tii paal naarit sis ütle ma miä ma keriguh naari naane üttel ütle sa mullõ kuis sa moo sait hinnele naases miis selet ma panii kui sa minnu aita raputama käved pulga sinna mulgu ette kost saa sisse tullid ni es saagi sa inämb vällä sis kui miis ärär kõik selet sis selet naane maa näi et miis külb kesva muu vana esä pidi kotti ja kõik kesväd lätsivä vana esä kotti sulane jälle jünd turbad lätsivä kõik muu vanalõ esäle ja kiä meläpäävä õdagu pääle päävä minegu lehmi nüsvä noil lätt piimä õnnärä käest ja kiä puul päävä õdagu pääle päävä minegu sannah käävä nuu mõskva kõik uma verega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Miis’ küs’se pap’i käest, et kae ma lei sullõ, mina pallõ an’diss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ küüsüs, et kuis su nimi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Miis’ lubasi poolõtõõsõ tin’gälist kün’neld, ma jäi sin’näq ap’pi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ murõhhanuq, et timahhaava saa leibä veit’kese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ niguq pasarada? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Miis’ olõõs tohtnu võtma minnäq, et ma mõista no mastõra tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ ol’l pallõlnu, kiä avitasi kuurma üles aiaq, ma anna poolõtõõsõ tin’galidse kün’dle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ ol’l sään’e, ku kün’dmä lät’s, võt’t söögi üt’eh, a in’ne es süüq, ku kiä nii iäle tõõnõ ka mano, kiä müüdä lät’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miis’ pallõl’, et avida minnu kuurma alt väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mii tii siiä´ mastera maada'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Miitralõ mu velele, kull´o, kull´o! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Miitra niisama mõtsah passat'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miitra oll ülnü, et tuu arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miitra sai linno rabatõh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
"Mii tu sullõ külast pehmet leibä!" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Mii’ olõ-õi’ nõuh tuuga’, ku’ piir pandas kes e t Setomaad. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
"Mi jal peräh lää, inne tulõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi jovva-ai kalla ostagi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Mi jää joq ildast väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mik'tämäe vallast peri Tero Kalju omgi parhilla õnnõdu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Mi ka-ks saimõ rivi pääle, uhkidõ otsa pääle. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
«Mi kandih omma nii kinä ja tegüsä inemise, et tuu tiitli olõs võinu anda mitmõlõ tõsõlõgi,» ütli Riho ja Aire, kellele oll’ üllätüs, et küläliikmine Kodokant nä maakunnan kogokunna pärlis nimet’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mi kandih ütel vanamehel oll' sälg väega haigõ ja rohto muud es tiiä ku kuum sann ja tärbendiiniga määri. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mi kandi inemise nägevä, et kultuurilidsõst kuuntüüst või tulla ka majanduslist kassu. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Mi kandin (Kanepi ja Põlva kihlkunna piiri pääl) yteldäs iks suidsusann, nii ma kiroti kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Mi kandin käü punt kokko õnnõ Võro liinan, Tarton om kats rühmä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Mi kandi põlinõ ja hää elämise muud om elu talun, uman majapidämisen. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mi kandi rahvas, umavalitsusõ ja ettevõtja saava ütitselt avita tüükotussit luvva, ku viil riik kah tugõ – luu aoluulidsõ Võrumaa jaos uma regionaalarõnguprogrammi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mi kant om kõgõ ohtligumb: mis sekä rebäst vai kährikut tulõmast talvõl üle järveiä? http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Mi keeleh om olnu ja om viil põrõhõllaki veedü tõne miil, mõttit saa vällä üteldä hoobis tõistmuudu ja mõtte eski võiva olla tõistsugutse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Mi keele- ja kultuuripiirkund om laemb ku Võro maakund, tuuperäst tahassi ma väega, et pido tulnu järgmine kõrd Põlva maakunnan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Mikeperäst om eesti inimene sedäsi säet, et kikke alba märkame vägä äste, a ääd ei taha pirle kennigi ütelde. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Mi keskendü-üi keelehüsele (languageness), keelele ku mõttõmängolidsõlõ as'alõ, a keelelüsele (languaging), aktiivsõlõ keelepruugilõ ja keelevalikilõ. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Mikitat takah otsma ni sai tumä mano, ni näi ku Mikit tekk hinele vahtsõt ruoska, ni ku sai ruosk õnnõ valmis, ni sõs timä lahas tuoga umalõ naasele, vett naane täll sängüh magasi, ni karas naane üles, nigu hunn ni sai poha kerge. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mikit�m�e koolilats Geisi oll´ �ts edim�dsi kodot�trit Mikit�m�el. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Mikit�m�e naiskodokaitsja’ toova’ v�ll�, �t tavalids�lt j��s s��ne mulje, �t kodomaa kaitsmin� ja kaits�liit om �nn� miihil�, kuna naiskodokaits� j��s meediah tagaplaanil�. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Mikit�m�e naiskodokaitsjid� ria’ t�vveniv�’ Ku var�mb oll� Mikit�m�e Naiskodokaits�h kats naist, sis minev� aastaga l�puh liitu’ Naiskodokaits�ga viis Mikit�m�e nuurt t�trekku. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Mikit�m�e naiskodokaitsjid� ria’ t�vveniv�’ Toe Anu (setomaa.ee) 22. mail 2013 Ku var�mb oll� Mikit�m�e Naiskodokaits�h kats naist, sis minev� aastaga l�puh liitu’ Naiskodokaits�ga viis Mikit�m�e nuurt t�trekku. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Miko Ljuuba ilma illos, Paali Miko vaha vallus. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Miko Ode, Hilana Taarka, Annõ Vabarna. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Mikroneesiä Liidoriigiq om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mikroneesi%C3%A4_Liidoriigiq
Mikroneesiä Liidoriike pääliin om Palikir . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mikroneesi%C3%A4_Liidoriigiq
Mi_ks küllälte kulle ei. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/2.html
Mi-ks taha minemä, minemä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Miktamäe vallavanemp Hirmo Inge om uma sõnul eriti rahul tuuga, õt tsootska valimisel aet` inemise nööri otsa, miä välisti kõk vaidluse taa üle, kiä koh om. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Miktämäe Latsiaia latsõ’ omma’ Saatse Seto Muuseumih. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Miktämäe koolilatsõ’ Seto Talomuuseumih leeväpääväl. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Miktämäe kooli tulõ küllä ülebsootska Laaneotsa Annela. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
07.04.2016 | Miktämäel olli' talvidsõ’ külli mängu’. http://www.setomaa.ee/
Miktämäe tandsorühm Poloda piiga’ opva seto tandsõ. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Mikul' an'd' tälle raamadu kätte, ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul' puhast nuuq arq vällä ja pand poolõq vahtsõst kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul' seletä-äs tälle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul' õks kõõ sandi kumbõl vett pite kõrval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul' ütel', et mul om pless, a Iljä ütel', et mul om kühm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul Jüriga aviti üles, a Vyssakos ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul, Jüri ja kolmas Võhl miis lätsiq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul hallas’ arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul ja Jahor seleti, et meest aviti vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul kohrut’ mättit üles, ku miis maad kündse, Jüri tekk ka hüvvä, a Vyssakos sõksõ viljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul läts ar keskele, et vast sääl saai inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul läts ja avit mehe arq, a Vyssakos sais’ tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul läts vaesõ mehe mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul oll tiiveereh, ku temä läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul ol’l veere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul opas vaesõlõ mehele, et müü ta põld rikkalõ ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul oppas mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul tap’p üte arq, tõõnõ jäi mäele synna viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul tege, et tuu ol’l rikkalõ arq müüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul tege vaesõlõ mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul tekk väega ts’uudat kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ Il’jäga lät’siq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ avit’ mehe kuurma alt väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ ja Il’jä ol’liq küsünüq, et kuas meid ilosap kah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ jalq ol’l käs’k’nüq piirakut kütsäq ja kiislat kiitäq, a kiä taht syss tüüd või kaq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ jo tiidse, et tapma tuldass, lät’s pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ käve kõõ keelegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ küsüs, milles nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ lät’s avit’ hobõsõ väl’lä ja vapanaas’e mua seest väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ naas’ pahandama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ om jalq meile suur abimiis sügüse niq keväjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ om leeväpühä, and ter’vüst ni leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ om nurmõ-niidü üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ om poissa puusli, nurmõ kaeja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mikul’ om tsänknynagaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ opas’ vaesõlõ, et pan õkka riihte nel’li vihku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ opas’ vaesõlõ mehele, et sa pan kat’s kot’ti, üt’s pan linnas’sit ja tõõnõ panõq rük’i, üt’s panõq suur’ kot’t ja tõõnõ panõq väikene kot’t, suurõ kot’i suur’ kün’nel’ ja väiku kot’i pääle väikene kün’nel’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ oppas vaest miist, et müüq sa taa rügä ar rikkalõ mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ pahasi arq ja haar’d uma kalos’ki ja lei üt’ele n’ako pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ selet’ ja Il’jäle arq, et nii miq tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ tulõ ruaga, tuu sügüsene Mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ tuu lät’s, avit’ üles tuu kuurma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ võt’t’ kot’kõsõga visas’ kulda lävi paja sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ ütel’, et kaeq soo inemine tege su tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ ütel’, et maq avida suq hädä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’el’, et avitami vapanaas’e väl’lä muast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’el’ vasta, et sa setä in’ne mu surma ül’gui kinkõlõgi, koon’ ma elä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les Il’jäle, õgas ta olõi inäm’b vaesõmehe rügä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les, et läämiq, avidamiq timä hädä seest väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les, et mis no sa esiq süüt, mi’ ka olõ tuuga rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les, et täämbä sul vaia hobõst vah’tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les nii, et las mi tõistkõrd tagasi tulõ, syss ma kyikõ seledä sullõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les rikkalõ mehele, et sullõ kül saa hüä vili, a miä ta vaenõ tege, kualõ kottalõ pan küt’üse, kualõ panõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mikul’ üt’les Ürile, et täämbä üüse sul tarvis hobõst vah’tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Mikumäel, Vaslamäel peeti, Andrekoval es peeta, Mikumäel - üts talo, Vasla - üts, Hilana - üts, Ignase kolm: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mi ku sõs tuli tõsõ vele kodo, ni löüse nuo, et lell oll ärr tapõt, sõs küsse, et mis sa ummõhtõ mõtli, ku sa lellä ärr tapi, ni timä ütel, et mis timä sõs tükke mi poolõ tulõma, vett ma külh tedä keeli, et lell tulgu ui mi poolõ, a timä vett kullõ õs midägi tuost, ni ma tälle lahksi saibaga üte hüä hunni ni ärrki uinutä, Ni jäi tuo lell niisama, miä tapõt, tuo tapõt, ni pääle tuo kaldu tuol tõsõl targal velel naane nulka, ni ülti toolõ turakulõ, et sa mine kutsu riskätsi rahvas kokko ni kutsu kõik hõim läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mi kynõli, et tuu olõõs midägi muud, ku näide sil’mist ol’l hin’gli sõda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi käve sis Pankovitsa kerkohe kivitiid pite. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
«Mi kõikaig pojaga vaidlõmi, kuis ja mändsen tsihin edesi minnä,» muhelõs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Mi küläh joht ei tetä nii, nigu Sergah, et ku kalmulise’ kodo tulõvaq, et syss viil palõtõtas kuulja mõskõ olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi küläh joht olõi olnu, niq olõi siih tuust midä kuulnu ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi küläh kuuli üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi küläh kuuli üts vana teeda arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi küläh oll kolq soldatit toidul tuuvuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi külä inemisi olõvat käünu üteh sannah, külainemine olevat putnu tuud töntsu, vana Telgo olevat ajanu väega tüllu ja tahtnu esigi kässiga kõnelda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mi külän siin mõtsa takan omma päämidselt pensionääri, kats latsõkõist kül kah. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mi külä 21st suidsosannast om käümiskõlbligust jäänü õnnõ neli (üts om mu uma). http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mi küssemi, et kost tä tuu tsia sai? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Milanon kirot' Mozart oopõri "Mitridate Rè di Ponto" (1770), miä läts' häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mi, latsõ, sis toda vahemigi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mi laulsõmi võro keelen, selle et taa om mi esivanõmbidõ kiil, miä kand hindän näide tarkust. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Mi leimiq politsein platsi puhtas! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Mill'oniq inemiseq üle ilma opvaq Vikipeediäst vahtsit asjo. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Mille Krista õdagu ja nädäli vaihtusõl hindäle helistädä lupa – tä om kimmäs, et uma arst tiid iks parõmbidõ nõvvo anda ku infotelefoni-tohtri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mille Sa hindäle kodolehe teit? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Mille Sa verd annat? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Mille Urvastõ vallavalitsus ei olõ saanu tuud asja volikogu iin otsustamisõlõ panda, tuust mina arvu ei saa. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Mille Veeroja Eda tuu nimel nii kõvastõ sõnna võtt: http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Mille Võrolt ärq lätsiti? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Mille ei lää hädän naisilõ appi lähembä suguladsõ, kiä as’ast tiidvä? http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mille ei võinuq Eesti hümnis ollaq "Setokõsõ sõitsõva"? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Mille esi maalõ jäit? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Mille euroliidust sändse ull’usõ tulõva? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Millega ti rahva är nõiuti? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
«Millegiperäst om Ruusmäe sääne kotus, et siiä tahetas tagasi,» märgotas Leili. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Mille haridus om nii umbõ joosnu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Mille iist? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Mille iist, ei saa ma jäl aro? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Mille imel piimäpeoq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/12.html
Mille ja kuis Sa naidõ hobidõga tegelet? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Mille korsna piät vildak olõma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Mille-ks tämbä siiä tulli, mille kokko kogosigi. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Mille kunnuq kurvalidsõq? http://www.ounaviks.ee/kago/ov03/tii_ilo.htm
Mille kunnuq kurvalisõq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx4.html
Mille laanõq leenälidsõq? http://www.ounaviks.ee/kago/ov03/tii_ilo.htm
Mille lätt arvutiaol taotluisi läbikaemisõ pääle kolm-neli kuud? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Mille ma es saaq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Mille ma tuu as'a vasta võti? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Mille ma tühjä tüüd tii? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Mille mindäs pääle põhikuuli opma mugu inämb Võromaalt är, Tartohe, Tal’nalõ? http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
- "Mille miq syss katõkese lää tälle süvvä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille, misa arvat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mille mi siiä tulli?(Vakanaised laulavad). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/6.html
"Mille [mispärast] sa ei rao ja ei tii tüüd?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Mille mi sõs es võida? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Mille muiduq syameheq egä aastaga ütś kõrd timä perrä niimuudu ullis lätvä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
«Mille mustlasõga?» küsüs sõbõr vasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Millen asi? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Mille no' sa' ei maitsa, marakene? http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mille no' sa' ei süü, karakõnõ? http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mille noroh noorõmeheq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/19.html
Mille noroh noorõq neioq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/20.html
Millen tuu asi? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Mille nääq õdagu poolõ liikma naksiq, olõ-õiq kimmähe tiidäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mille om Moosten elämine tõistmuudu ku liinan? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mille perrä sullõ laul miildüs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Mille peräst soovitõdas, määne uma trump om? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Mille piät vahtsõ kotussõ är tsolk'ma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/index.htm
Mille poolõst nimä esierälidse olli? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mille pääle hing täüs lätt? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mille pääle kaes, tuu häös. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille sa esi maal elät? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Mille sa_ks rüheq är koolda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Mille sa_ks rüheq ärä koolda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Mille sa_ks rüheq ärä kooldaq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/11.html
Mille sa lautu tiit? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mille sa mullõ kaq tuu-us?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille sa noq siiä hiitsi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille sa olt siiä tulnu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille sa ooda-as? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mille saq inne ütlees! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mille saq nii varra siih?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mille saq, pernaane arq vihasiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille savvusann palama lätt ja kuis tuud är hoita? http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Mille sa võrokeelitsit luulõtuisi kirotat? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Milles herräq ilosaq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iii.html
- Mille sinno sis pesti? http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Mille sis naasõ säändside miihi mant är ei tulõ? http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Milles meid kokko kutsutas? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx6.html
Milles näioq meidä naariq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/21.html
Milles poisiq minno põliq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/21.html
Mille spordin nii om? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Milles sa_ks naksiq ärä andma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Milles sa päitsitega naksi võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Milles sa syss siiä kutsui?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Milles sa tulli, mi kutsi jo sysart. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Milles sa õks nii tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Milles 5 sulast tüüle es saada?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Milles s´oo hõim kokko tulli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/2.html
Milles sääne nimistü ja netikotus hää om? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
"Milles tii' ütstõõsõl pääd ots(it)t pühäpäävä?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Milles ti mu last tahat ar palota? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Milles ti olt ilolda juut?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/b/4.html
Millest luulõtusõ kõnõlõsõ ja määne sõnnom noidõ seen om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Millest tä rõõmu tund? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Milles tuu om sinnä pant? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mille sullõ ei tulda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Milles varra valgõ sai? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iv.html
“Milles viina maalõ valiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Milles vikit vaia om? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Milles võtat võrgidu? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/6.html
Mille säändse as’a ette võtit? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mille taad päivä peetäs, tuud joht tiiäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille taa nii om, et võrokõsõ ei ihna ummilõ inemiisile nii hää meelega helle anda ku võõrilõ? http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Mille tahtsõ timä taivahe? http://www.ounaviks.ee/kago/ov08/09.htm
Mille teil hobõsõl hand om sõlmõh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille teil pundi nimi Toomas Henrik Ilves olõ-i? http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Mille tiq nii läät, ku hobõsõ hand olõi sõlmõh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille tulliti Moostehe elämä? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mille tull võit Setomaalõ? http://www.setomaa.ee/
Mille tulõ-i sa mu velele? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_15_laul.php
Mille tuu nii om, ei mõista üldä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
“Mille tä pakõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
”Mille täüdäi arq, mis tõotsõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mille valisit hindä pillis Teppo-tüüpi pilli? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mille või-i laskõ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Mille võrokõisi lippu vaia om? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mille võrokõisilõ lippu vaia om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Mille är ei tulda? http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mille üteldäs sõnapaari «Aju ja asfalt»: ku mi es saa kõrralikku asfalti teie pääle, sis saa-i ka ajjõ siiäkanti. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Mil minu rõnnal suigatit? http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2091,3194
Milvi Hirvlaane, Marju Kõivupuu, Olavi Ruitlane, Lauri Sommer, Urmas Sellis, Jaanus Paal jne. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Milviga samma miilt om Uibu Endel (50), kinkal om elokotus nii Rõugõh ku Vahtsõliinah. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
«Milvi, panõ gaasiahu tüüle!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Milvi ütel’, et kõgõ inämb om tälle timahava tuudu üle 35 kilo mustikit. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mi lännö tasatsõpa kotusõ pääle elämä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Mi lää Riiga mehele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/18.html
- Mi lää in’ne noidõ vähämbide mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mi lää katõkese.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi läämi vas’t är tagasi… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
“Mi lää naistõga kos’tma, a sa läät kunnaga.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Mi lää üles mett lakma!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
«Mi löüdsegi, õt taa iso tulõ täütä.» Mõtõld – tett. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Mi miihil omma tsiasöödä pääl kaamõra: inne jõulu päivä poolõ katõ aigu olli soe kaamõran! http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Mina Aleksander Õun, Vinski küläst; Meremäe vallast läksin oma vanõmba velega Rootova valda Šumilkino külä mano hainalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina, Aleksander Õun, lätsi Myla keriku mano valgit savi-kivve otsma korsta jaost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mina Maarja manu mine..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Mina anna sullõ siist üte kepi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina anni soele kääru leibä, susi haardsõ kõgõ väidsega ja lätú mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mina ei jõua minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina ei keelä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina ei nakka hin’näst püretämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina ei pakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina esi näi, kui sääl põhjan tuli palasi. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
"Mi nailõ mehile arq taso tagasi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mina inne üles ei tõusõ, ku mäevärehtist nakkas alavärehtihe veri juuskma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina kae mõtsah kündjit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/16.html
Mina kahelsi ja pelksi, et lätt äkki kätte. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Mina karga kannu ala. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Mi nakka häste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina kohalt kurvaline, hellä elu leinaline; lahku ei süä laulu poole, miil ei miildü rõõmu poole. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mina kokka pallõma: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mina_ks tiidse, vasta lausi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
"Mina käve turu pääl ja sis selle iist süü mä saia." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Mina lahku sust ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina laula: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Mina lei varba valusahe arq ja sina naarat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina lätsi siidile / Võromaa rhvl. 24. http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Mina lää ker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mina lää liina." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
“Mina lää läbi jyy.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina mito kõrda. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Mina mängi viiolit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/35.html
Mina määre latsõl hussiviinaga ümbre silmi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Mina mõt’li, et ku nimäq nakkasõ pito pidämä, tiiäi kohe ma lääsiq ku nakkasõ laulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mina ole järv ja sina ole parts 41 järven!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mina ole metsapiiga ja minul om pal'lu latsi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
"Mina ole siin, taren," kostsi reinuvader, "ja siin nukan omaka uss, kae enneki maha poole*16, küll sa sis usse levvät." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
"Mina ole võõras," ütel poiss, "ja või teile õigust mõista, kui olete tuuga rahu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Mina ole võõras," ütel poiss, "ja või te päämiis olla, kui tahate." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mina olli Lutsuoja veereh vähki püüdmäh 1938. aastal. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mina olliki tuu soes moonutedu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mina olli poissmiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina olõ Kauksi Ülle. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
"Mina olõ Püha Jüri ja söödi ummõ kutskit ja tiia kah, mis sullõ ehk su hobõsõllõ hää um, lupa mullõ tuu är, mis sullõ kotoh kurja tege, sõs saasõ su hobõnõ kõvas." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Mina olõ katskümmend viis aastakka tiinnü kutsarih, ja minä timä vii haua pääle paika." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina olõ silmäpandja, a ta om herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina olõ sõpra sõsarilõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/24.html
"Mina olõ väega vaenõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina pannigi tolle väidse sinna, et näe, kes tolle umas tunnistas. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Minarett, 17. aastagasada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Mina saa inne! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
“Mina taha hüvvä hobõst, esä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina taha talopoiga: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
“ Mina taso mäki, pessä kokko orgõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mina tunnõ, et mina või taiva alla käändä, maa ülest.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina tuu lilli imäl. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Mina tähte teretama: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Mina vaenõ pääd vangutõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/27.html
Mina, väikene poisikõnõ es mõista takast järge minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina võija võismagõ, tsirku, nirku! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mina või kaq minnä taaha sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina võinu siih elläq umaq elopääväq, ku mullõ ynnõ kost naane kaq saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mina üte linahin'dega kata kyik syjaväe arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mina ütli, et ar'a essu vele mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mindass vaa-teme ilusit paiku, süvväss mulgi toitu ja lüvväss tantsu. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Mindi nõudma, et kost om siiä saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mind püvveti sääl kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mindäi aho pääle, muido jääs suvõl rükä põimõh sälg haigõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mindäs vällä kaema. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mindäs õgast perrest jo summagaq, kutsutas tutvit kerigulisi kaq, syss om joq nigu pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine' kodo ja' lasõ' tarõ uss11 vallalõ ja' käu' kol' kõrra12 ümbre tarõ ja' tänähüdä'13 õt: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Mine'-no mine'-kodo, saa'-tervest kui tigasõ muna, jätku-ui tervest. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Mine' sinnä' iu 75 viirde, sääl lõika' sa' seo upin lahki 76 - ja sinnä saa mõisakõnõ! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Mine Lätti ja osta yts päts leibä (pääle om kirotõt «Rankas rudzu rupjā maize»). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Mine ago taadõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine alla … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Mine ar’a! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine ar’a, sina mu imä halõstaja! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min edesi, küsü mu keskmätse sysarõ käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine joht ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
"Mine joose ja kae, mis too mees sääl taht!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
“Mine kodo ja olõ rahulõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine kodo ja süü tuu tsirgu pääluu jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine kodo, nakka oma tarõ kõrvalt suurt kivvi vällä kaibma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine kodo, otsi lauda ussõ alt sita seest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mine, ku tahat, tõsõs! http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
"Mine kutsu kyik siiä tuppa ja tuu syjaväele süvvä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mine mehiste sekkä, taro lauva ette, - sinna ei tohi hall mitte minnä - ja sa päset priis." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Mine mu tie päält!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minemä naas’, syss üt’el’ mullõ, et no Sem`men’m ma lää arq, minno üt’el’di kül kur’ast mehest, a näet et kur’ebit jääs vil kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minemäsaaminõ : http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Mine mõisahe, ja käse siäl mitu katla täüt jahu putro kietä, nii et kõik teomehe kõrdu pite süvvä saava. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Mine mõtsa, kohe ütski inemine nalält ei putu, tii hinele sinnä üts maja üles ja ole sääl toonimaani, kui susi poigõ nakkas vihkma." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mine mõtsa, korja mõni peotäys kikkasiini. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Mine, ninni, niido pääle, ainakaaril kalevine. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
"Mine no' mine', pojakõnõ, võta minnu-ga' üteh!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Mine nüid sinna ja võta koralt puult sii uiss valla, kos pulmad sehen olliva, lüü esi usse perä taade ja ütle, et pulmarahvas väl'lä tuast, minge mõtsa pulme pidämä." http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Mine pääle, saap nätä, mes nüid ette võtame. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mine pääle sa kodo, ma lää su iist herrä mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Mine pääle, tule ommen! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mine q , aŕa mine q teele, teegakõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_18_laul.php
“Mineq esiq popkavahis ku tahat.” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mineq kaivaq vai kaonu Kõva Edgar kalmust vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Mineq korjama, võtaq hopõn’ palkaq_ _ _ ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine q laula q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_1.html
Mineq püvve püüdmä, kaotat kanagi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
- Mineq võtaq tohtri puult ruuht, syss lövvät hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Mineq är! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Mineq üle, vihmakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx4.html
Mineraalil om väega kõrraperäline aadomstruktuur ja spetsiifilidsõq füüsigalidsõq umahusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mineraal
Mineraal om kimmä, a mitte fikseeridü keemilidse kuustusõ ja inämbüisi krõstal-struktuuriga anorgaanilinõ tahhe ollus , midä või löüdäq luudusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mineraal
“Mine rahuga kodo!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mine rummal ar'a! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mine sepäle!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mine, tuu arq kolmõ põrgu perä alt kiibõrkaamen! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mineva aasta oll’ osavõtjit 8. klassist 175 ja 11. klassist 78, kokko 14 koolist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
«Minevaasta tei poiskõsõ egä üü põllu veereh tuld ja vissi pauguga «Molotovi kokteile», ku tsia tulli,» seletäs Sulõ Aivar. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
«Mineve aaste ollive suurembe tüü lava vällä-ehitemine ja katuse päälepa-nek,» ütel peremiis. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Mineve aaste saime kihelkunna pääl kolm kõrda kokku, õpetime murdekiilt ja pidäsime emäkiilepäevä. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Mine vii nellä tii haru pääle, esi ütle: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Minevä aasta ehit’ tä valmis vahtsõ lauda. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Minevä aastaga lõpun Võro ja Põlva maakunna naisi jaos valla tettü var’opaik om puupistü täüs, sinnä päses õnnõ egä viies hädäline. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Minevä aasta jätsemi tuuperäst mitu lupa vällä andmalda,» selet’ Kalle Rein. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
«Minevä-aasta käve arbuusikasvataja Vahtsõliina kandist seletämän, kuis tä näid kasvatas, andsõ maitsa kah ja müük kõrraga kasvi,» ütel’ Karu Taavi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Minevä aasta loi hindä suurõs kurbtusõs kokko, et är läts’ pia kats klassitäüt – 55 opilast. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Minevä aasta lõpu saisuga elli Eestin jämmelt võttõn 75 000 võro keele ja 12 500 seto keele mõistjat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Minevä aasta oll’ ja seo aasta om Eesti luudusõ kaitsmisõn mitu ümärikku tähtpäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Minevä aasta oll’ terven Eestin ubinauputus, a uma ubina lätsi iks liinan häste kaubas. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Minevä aasta pandsõ kardoka maaha 1. mail ja võtsõ kah samal aol üles, tuu mõni nätäl siiä-sinnä ei loe midägi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Minevä aasta põimukuun tähistimi luudusõ kaitsmisõ algusõ saandat aastapäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Mineväaasta saiva Võro jahimehe laskõ 15, Põlva ja Valga uma 12 ilvest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Minevä keväjä lõpun püüti Urvastõ kihlkunnast Sõmmõrpalo vallast Pühäjõõ veerest Harjumäelt sääne kimalanõ, määne löüti perämäne kõrd 20 aastakka tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Minevä keväjä murri soe ütessä lammast är, selle anti nuu lua kah. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Minevä kolmapäävä olli ilvesse nii julgõ, et perrerahvas näkk’ näid terve päävä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Minevä kuu lõpun peetül «Võro roboti tsõõril» sai Haani kooli võistkund võistlusõ muinasjutu-katõgoorian tubli tõsõ kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Minevä kuu 29. pääväl and’ Tulvistõ Hele tüüstüslikku nahaparkmist mõistnu Kargaja Lembitü ja Raagi Kalju kätte kats lambanahka. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Minevä neläpäävä tull’ edimädsenä kamateko opma Tarto liinast kommertsgümnaasiumi 5b klass. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mineväne talv tekk kah näile muidoki liiga, a ilves võtt tollõgi är, mis perrä om jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Minevänädäli lõpun pikendedi täht’aigu 12. aprilini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Minevä nädäli sai keskkunnaammõt kätte edimädse keskkunnamõo hindamisõ plaani. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Minevä nädäli saiva vana Võromaa suurõmbidõ teie viirde yles edimädse kihlkunnasildi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Minevä nätäl tõi ma Hopast pätsi leibä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Minevä puulpäävä oll’ Unõhtõduidõ Mõisidõ edimäne päiv ja Sillapää loss oll’ rahvalõ terve päävä vallalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Minevä riidi näüdäti tuud suurõmba rahva iin Karilatsin Põlva talorahvamuusõumin. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Minevä suvvõ sõski näkk’ – õkva kodomuro pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Minevä suvõl proomõ tuud kivvi laebast puhasta', õt tä väiga ar' kaosi-i'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Minga mi syss lää Jumala ette? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mingaq miq lää kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minga sa sütüt ar? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mingas näid lasti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mingas sinno_ks söödä, mingas jooda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/30.html
Mingas sinnä perrä minnä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mingas sõsar parandas? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Minga taaha tammõ uustõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Minge ajagõ vyyraq meheq kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Minge kutskõ timä siiä, ma anna timäl umast elämisest puul kuningriiki pia." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Minge murrakõq kapist tõõnõtõõsõlõ leeväpala!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Minge no esi kodo poolõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Minge noorik ka võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minge noq, laskõ uss vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Minge no umma paika arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Minge no öömajalisekeseq kõlgusõhõ magama.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Mingeq. söögeq tuu vah’t es’ arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minge sinnä, kui tahate kokko saada, a kaege ette, et ärä ei essü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Minge tarrõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mingi dünastia oll' Hiina valitsõjidõ sugu, miä valits' aastagil 1368–1644. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mingi_d%C3%BCnastia
Mingui muijalõ kägistämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mingui õkva tiid pite ja mingui sinnä öösest, koh nuur naane om ja joogui pudelat viina ütsindä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minijäl jall tahtuki-is [polnud tahtmistki] meheimäle kallist ündrikku ümbrele anda, pand niisama üte tsitsihilbagu asõmõlõ - asi tasa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ministeerjum and raha Mineve nädäl and kultuuriministeerjum täädä, kellele ja kui pallu raha pudeness riikligust rogrammist «Lõuna-eesti keel ja kultuur». http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Ministri Maimets ütel’, et olõ-i määnestki murõht: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Min kae, kes kellä lüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min kae perrä tuud lauljat,” a näitsik ütel, et peremiis olt, syss piät esi umaq as’aq teedmä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min kaeq, kes sääl om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minkaga? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Minka ma tuu küt’üse rao vai kül’bä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minka naid kohalõ meelütä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Minkan asi? http://seto.ee/2013/11/kripp/
2 Minkas Vikipeediä om mõtõld? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Minkas ma, hani, har´otõlõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5i.html
Minkas neile perrä minti? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Minkas sinna perrä minna? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Minkas sinnä perrä minnä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Minkast Sa sõpruga hariligult kõnõlõt? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Minkas timäl perrä minnä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Minkas timäl perrä minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Minkas timä lät, ku raha pedäjä all maa seen. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Minkast kõnõldas? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Minkast lossin kõnõldi? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
5 Minkast ma võinuq artikli kirotaq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Minkast sõrmus tettü? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Minkast uma konkursitüü kirotit? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Minkas tälle perrä minnä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Minka sõitaq saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minka tedä meelütädä? http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Minke Jummala Rahhul. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Minke kõik' nuurtohtrõ Iraaki – sääl om külh haigit nii pall'o ku kulus. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Minke mõisahe tagasi ja ütelge herräle, et ma inne kerigumõisahe piä minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Min ker'kohe, pan küündleq tsyyri hindä ümbre palama." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minke seperrast nink Öppetake keik Rahwast nink ristike neid se Issa nink se Poja nink se pühha Waimo Nimmel ja õppetake neid piddada keik, mis minna teile ollen käsknut. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Minkjaos tütärlatsõlõ säänest kohustust olgõ pääle säädi? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Min kodo ja pan umma majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Min kodo, küll nakkas võtma." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Min kodo tarõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minkperäst timmä viiäs? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mink pääle sys? http://www.suri.ee/il/2000/2/jyva.html
Mink pääle tulõ viil märki? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Minku kasvai Vinnemaalõ tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Min kuninga mano, las aijaq kyik papiq kokko, nellisada katõsakümmend pappi kyik kokko aijaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Min kutsu nä sisse!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minku-ui sinnä', koh rahha loetas, inep min sinnä, koh situtas. http://www.setomaa.ee/
Minkä peräst piäsi ma` kinkägi vasta ülekohtune olõma`? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Min, küsü mu vanõmba sysarõ käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min laiva, võtaq uma naane jaq kolm poiga jaq õgalõ pojalõ naane kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min lõikaq kuul'ja käsi, kapadaq tuugaq, saat paatävve rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Min, min pühä jumala nimegaq, kae umma haigõt vel’jä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min, min tuu inne paar vett!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min mõs mustas tagasi, sääntses mustas, nigu inne olliq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minna Issa , eis se woi olla , et se+ +sinnane karrikas minnust erra+ +minke minna joh temma sihs , sihs su\:ndku\: sinnu meele perrast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=karikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna olle ilma su\:ta sest wagga werrest , kostket teye se ehst . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palumine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna risti weh kahn , enge temma om kesckelle teye secka astnut , kedda teye ei mitte tunne , se om , ken perrast minno tullema sahb , kumb ehn minno olnut om ; kumba minna ei mitte wa\:hrt olle , et minna temma kenga+ +richmat u\:lles+ +pa\:sta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna taha tetta , olle puhastut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%BC%C3%BCnitama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna taha tulla , ninck tedda terwes tetta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=terve&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna tunne u\:tte inimesse Christusse sissen , nelli ku\:mne ajast+ +aicka ehst , om temma se ihu sissen olnut , sihs ei tya minna mitte , a\:hck om temma weljal pohl sedda ihu olnut , sihs ei tya minna kahn mitte , Iummal tyab sedda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minna ussun pühha Waimo sisse, ühhe pühha Christlikko Kirko, Pühhade Ossa üchtesamist, Pattude Andex andmist, sesinnase minno Lihha üllestausmist nink iggawest Ello. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Minna ussun ühhe Jummala, Issa keikewägiwesse taiwa nink ma Loja sisse. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Minneh ka ikõtas syno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minneh ka üle palo - Pet’sere takah suurõq paloq - tsuvvaq lät’siq liiva täüs’, võeti ar tsuvvaq jalast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnen ütel viil tont õhaten: http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
(Minnes lüpsikusse, tulles lehmale) Käsi om jo tuu pääle ar harinuq, kõõ tilbatas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnevao eitüse tegosõnatüven om s -tunnis: ei olõss – es olõq, ei tiess – es tiiq , ei tõuass – es tuuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Min nika, ku peräle arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minni küläh kynõli, et võeh hädäkene, väega pelgä, esä käü õga üüse oma rahakarbi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minni panõ-õs kyikõ rahha künnelde pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minni ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno Riia all viil lasti vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno aeti sinnäq timäle perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Minno avitas elektrikar’us,» seletäs Elmet. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Minno jannoda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=januma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minno jo kyik sääl tiidvä, latsõki jo tundvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Minno kutsutas rahha kaibma." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Minno kutsutas sis, ku lehmäl om poigimisõ man määnegi jama, näütüses om vaia emakat tagasi toppi. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
"Min no kutsu tuu tütär kodo umast küläst!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno lasõ-õs uma esä kunage jaanitulõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
"Min-no mine', mast ma' keelä19, võta minnu-ga." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
“Min no mine, eläjäkene, mis mullõ sust!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno naas’ huvitama, et kuis ma inämb võtta ei taha. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Minno nakatas kiusama. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Minno nakat iks kolgah kur´otamma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/15.html
Min no nii kauast tarõ ala, ku kotoh ar käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Minno om tsiga kuigivõrd purnu, a mitte nii, et tükk väläh,» kõnõlõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Minno pojaq uutvaq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno päste õnnõ tuu, et ma olli viil väläh moro pääl, ku vanõmba vele Eeri «tenopalvõ» suurõ helüga vällä kostova. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Min noq joq arq mu silmist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min noq kaeq, vast syss om kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq, korja arq luuq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq pojakõnõ, küsüq vele puult üts puut jauhha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq sa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq syss saq, ma hoia siih pinne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq vällä timäga, jahutamagi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min noq õks pallõq näid viil häste, nigu annasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minno tuntas, mu essä ja vanaessä tunti, et kes kost oll’. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Minno vei imä peräh sündümist mõtsa, ni pand katõ-harolitsõ kõo vaihälä, lubas soelõ är, ni sõs kasvatõti minno siih üles, ni pantõ soe peremehes, ni ma piä nikavva seoh amõtih [pean niikaua selles ametis] olõma. ku imä är koolõs, sõs saa timä mu asõmõlõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Minno võeti üte mehe asõmõlõ, tuu tull’ tagasi ja mu jaos inämb kotust es olõki… http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Minnu Issand , ninck minnu Iummal . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Toomas&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu Iummal , minnu Iummal , minck+ +perrast ollet sinna minno perrale jetnut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4rale&SL1=AF&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu ei vaelda inämb kiäki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu heng om murrelick ammo se surma sisse , ja\:ket sya , ninck walwaket minnu kahn , luggeket , et teye ei mitte kiwsatusse sesse sahta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muretsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu heng u\:llendab sedda Issandat , ninck minnu waim ro\:mustab , hendas Iummala Minnu lunnastaja sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BClendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu hoiõtas hüväste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Minnu huvitas kõgõ inämb, määne tulõ järgmäne talv, a tuu kotsilõ ei ütle luudusõmärgi viil midägi, tulõ süküskuu lõpuni uuta,» seletäs Pulga Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Minnu imä salli-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu inämb lastai siist arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu kaq lasti kodo kaema soost aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu karrika peate teye ku\:hl johma , ninck se risti kahn , kumba kahn minna ristitut sah , peate teye ristitut sahma , enge se Istmine minnu ha\:hl ninck kurral ka\:ghel anda , ei saisa mitte minnu ka\:ghe sissen , enge kumbadelle se walmistut om minnust Issast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu kuivati parsil ja es anda sugugi süa, kui ma raputama naksi, sis hakas röökma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“Minnu kõ jalaga pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu kül häste hoiõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnul om waya ku\:l , et minna sinnust Ristitut sah , ninck sinna tullet minnu mannu ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Minnu om Misson häste vasta võetu. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Minnu om jõulu-aigu esinemä tahetu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Minnu opas' vanaimä joba väikust pääle vihtma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Minnu opas’ vanaimä joba väikust pääle vihtma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
“Minnu tull kõ noorõmb veli otsma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnu vanapakan varast arq, ku ma olli ristmäldä, hällüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minnäq oll` viis`-kuus` kilomeeetrit, latsõq, kannipuuq ja korviq olli üten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Minnäq saa-i merde kosjollõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
“Minnä syss minnä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Minnü sepä mano!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Minnü sis sepä mano!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Mino Võromaa 13.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/news.htm
Mino Võromaad ja Julius Ungru raamadut “Paganamaa-mehe mälestused” (Võro Instituut´ 1996). http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Mi noid kattõ kupletti tiiä-i. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_20_laul.php
Min, ojodaq hinnäst siih vii seeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mino-ks meeli, mino-ks ti meeli küll maŕakõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_15_laul.php
Mino kulla ristämäkene, mu armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/32.html
Minol om koton kats` võrokiilset raamatut: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Minolõ om luba ant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi nooremeheq ja muuq nooremeheq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/7.html
Mi, noore, tõime kikka sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Mino pesä pedästikun, kuiva kuuse osa pääl, suure tamme juure all. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mino ul’l’ viil mõtsa om jäänüqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mino vanaesä mahtsõ taaha sisse.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min paremb Saagri külla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Min sa kullõ, mis nuuq kynõlasõ kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min sa me hainakuhja päält arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min sa mi hainakuhja päält arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min sa mu imä poolõ kos’t’ma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min sa noq umma tiid, ma lää omma tiid!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min saq kaq sinnäq jalq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Min sinnä'-mu kadõhus', meele ter'vüs!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Min sinnä, mõs neidega, nigu jäät väega vanakõsõs, nigu nimä ei tiiä, kes sa olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minsk om Valgõvinne pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Minsk
"Min säläst maaha joq, jätä tapmine maaha!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min tapaq tuu maaha, lõiguq palu, pan naha sisse jaq võtaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minte sinnä takah inne kikka kirgmist. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Minti aida kaema, et kes soo käü ubinit süümä sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti hommogu kaema, et noq om inemine arq süüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti hommogu kaema, et noq timmä kaq olõi inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti hommogu kaema - repän' alt ussõ, kikas päält ussõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min tii arq aid! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti kaema, niq olliqki põrssaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti kaema - timä lugi kirjä, nigu hellõ ynnõ terve kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti kaema - tsurakõnõ lugõ kirja lavva takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti ka võiki ojoma, kuas joud inne üle oijo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Minti kerkohe pühäpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti kohe järve mano vai jõgõ mano, ku’ oll lämmi päiv, sis naati tsuklõma ja ojoma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Minti kokko, võeti mehel vankriq arq ja viidi külävanõmba moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti otsma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Minti pühäsega lauta, kel ol’l Jüri puusli kotoh, vai määne puu puuslikõnõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti sis jälki vällä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Minti sis magama, tütrek sääd rätsepäle sängü asõmõ, hinele põrmandulõ vuotälõ, kästi sandilõ ka säädä, a’ timä ütel`, et ma mõista ai tälle kohegi säädä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Minti sõs haina tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Minti sõs pujaga kosjalõ sääl sis näti, et hüä siuhkõ, illos pois ol´l` ni võeti ka kos`ä vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Minti takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minti tõõsõ talo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Minti `vällä jaa-jaa.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Minti, võõdõti haud vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Mintka poolõ ka minä¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Min tuu mullõ no kolmõ riigi takast ubinit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min tuu mullõ no veel kahru piim ka arq, syss ma õks arq sütü joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min tuu oma härgki arq kodo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Min, tuu tuld säält!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minu edimäne unonägo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min uja viirde sinnä alla mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minul es ole muudku külm ja külm. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Minul kah saiie silmä' nigu'lahti, a ma' tahtse mõtsa poole minnä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Minul om mulk ja tii mulku, mes minu takka ripendas, topp jälle mulgu kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1987
Minul rahapuudust ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Minu memm es julgu säält konagi üüse ütsinde suurtiid müüda Valka minna. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Minu pesä pedästigun, kuiva kuuse ossa pääl. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Minu sünipäiv om `õkva oktoobri `lauba1. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
"Minu tiidmisen es piä siin üttegi lätet olema ja nüid ommete om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Minu tüü olet sa kõik oolega ärä tennu ja nüid om aig käen, konas sa naist piät võtma," kõnel vanatont õige mahedaste, "ommen tule sa siiä ja valitse 33 üits minu tütärdest vällä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Minu vellele om kolm keppi saadetu, kõik ärä värvitu ja üte jämme 6 , et ta ärä ütles, kumb tüve ja kumb ladva ots om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
“Min vahiq muq iist kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Min vällä arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min võta naane kaq ja tul lavvaker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min võtaq ynnõ, motrila perveh kivi kõrval om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi näe-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi näe-i eläjide jälgi suvõl, a talvõl lumõ pääl omma eläjäjälgi kirä ilusahe nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
"Minä tiiä, kuimuudo inemese' manitsõsõ kurade nimme inämb kui jumala nimme." http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
“Minõlõ oll ült, et maja tii ja aid kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Min’geq söögeq syss tuu must vars arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Min’ke toogõq tarrõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’neh min’däss hüä võrksahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’ti kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’ti kaema, ol’lgi ar koolnuq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’ti kaema - üt’s varõs viskas, tõõnõ kaits kannu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’ti nurmõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Min’ti surnuga säält müüdä ja pan’ti üt’s rist surnu pääle ja surnu tul’l ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olgõ velitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi ollimi sis hevimeheq ja meile taa asi kõrda es lääq. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Mi ollimi üü otsa magamada, närvi pistü. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mi oll´ iks tsõdsõ hoolõlinõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
“Mi olõ Ivvan Petseri karusõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olõgi nooq, kedä sa hoiõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olõi kirälidseq, mi mõistai muud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olõi nii hyndsaq Jumalat vasta, et meile kõrraga saa abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olõ-i viil jutuga Eesti Vabariikigi saanuq, ku Rita om jõudnu joba kohvi tetäq ja pakk torti sinnä manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mi olõ katõkese rändämäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi olõmi arõnu riik` ja läänemaailma muudu tapma mi ei nakaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Mi olõmi jo põh’amaa kah viil, võitlõmi tan, kas saami saagi är võtta vai võtt külm tuu är, a lõunan lupa luudus aastan kats saaki võtta. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Mi olõmi kõgõ Hauka laadal ostman käünü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
«Mi olõ olnu ülearvo püüdlik riik ja ala kirotanu Euroopa Liidu määrüisile, nuu ümbre pandnu ja no püvvämi näid täütä nii, kuis mõistami,» selet’ Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Mi olõ rikka - laulai, a tä om vaenõ, a laul. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Mi olõ väega erisugudsõ etnilidsõ ja keelelidsõ tagaperäga, a meid ütistäs ütsitse huvi. https://www.jw.org/vro/
Mi oodami inemiisi, kes omma esi valmis tüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mi palk omgi tuu, ku saamiq tõisi miilt lahuta," tunnistas Kalju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
«Mi pannimi Ess-suu hääs vällä umma rahha, korssimi rahha pannkuukõ müümise ja märdisandin käümisega, et kohtunkäümise iist massa.» http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Mi panni naabri Mariga tuu puuhhu ja lätsimi kah pühhi pidämä. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Mi parhillaq tõsõlõ poolõ pall´o liigu-i õga tuud rahvast tunnõ-i. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mi perrel om iks vidäny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Mi perrel om iks vidänü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mi perrel om parhilla häste lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Mi perren käyti sannan iks mõskman, tohtõrdamisõs sanna es pruugita. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Mi perren oll’ sannakytjä iks peremiis. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Mi pidänü kah kokko kutsma kõik vana Võromaa vallavanõmba ja pidämä tsipakõsõ plaani, kas olnu mõistlik üteh kultuuri tukõ ja mulke-setodõ päält snitti võttõh ütine organisatsioon kokko panda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Mi pini jao päält elägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi piät kõik mehe massinidõ pääle esi vällä oppama. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
«Mi poiskõisil tegüsi kurõsaapa!» ja ka noid jalgo määriti ja possotõdi hapnõ koorõga, inne ku tervest saiva. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mi proovi andaq rohkõmb ja parõmbat teedüst inemiisile egäl puul, ilma rahalda, ilma reklaamõlda. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Mi proovi mitte ilmaas'anda vaiõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Mi pruugimi sõnnu, a ei mõtlõ, et midä nuu sõna tähendäse. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mi puttu vasta, minno pess’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi puult saat üteh osta: http://taarkatare.com/menuud/
Mi päävälikku leibä annaq meile täämbä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Mi põllumehe kõgõ suurõmb hädä om tuu, et toetusõ omma niru võrrõldõn tõisi Euruupa riikega. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mi püvvä, et artikliq olnu võimaligult eräpoolõlda: nain toht'nu-s ollaq jutusõ pidämist, esiki ku tegemist om vaiõldavidõ teemadõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Miq all om inämb rahvast ku meid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq arq lää minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Miq elä Kos’solka Andri reheh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kah iks käve Annõmäele, jaanipäävä jal Miik’sehe Jaanimäele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kah tuusama pääl elä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kaq suq kõrval les'ädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq ka võta umma kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kutsu no Kapstmaar’a kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kynõla ilma - vot ilm! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kynõli, et tuu valgõ hobõsõga es või muud ollaq, ku Üri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq käü ka päätnitsalõ, ku kellel midä vika, syss kaq tuud kivvi pää pääl nõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kõõ kynõli, et Eestimaal ommaq suurõq räüsäq, meil siih ei olõq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kõõ kynõli, et vot sullõ, et meil olõi suuraasa kinkõlõgi andaq, ei kuis näq meile kõõ an’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Miq külq vaesõq olõ, meil olõi midägiq sullõ süvväq andaq, muudku sääl paar luidsatäüt peräputru viil om, mis õdagus keedi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq küläh om midros’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq küläh tul’l üt’s Maks’ kodo, syss toolõ külä an’d tõunurmõst üte põllu, õga aasta jal vahtsõst kotussõst, nigu tõunur’m ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq küläst viis peremiist lät’siq Siberjähe, timä ol’lgi jal tuu iistvõtja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq külä võt’t üles, et nakkami pühäst võtma, nigu tulõsi-s miq kül’lä sään’est tõpõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kül’lä ka võet’ass näide Il’jät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq kün’ni esäga uma maa pääl ja kääni üt’e suurü kivi harvast väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq lät’siq kõõ hobõsõgaq, syss võt’i võidu ka üt’eh, Pihkvahe müvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq lää kolmõst pääväst suq poolõ kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Miq lää kos’t’ma, saq arq tulguq takah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq läämiq sinnäq, maq jää niisamuta, a saq läät tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq meheq üt’li, et olõi tuu soo t’s´ässon, juhadi ar Rõsnahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq mõistaas kirja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq nakkai naid söömägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq nakka kotoh märku pit’e andma, saavaq soenahaq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq noq nakka sinno siih puhastama, vanna teedatükkü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq nukah muial ei olõq ku Tias’sil om Il’jä t´s’ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq olõ noq joq hüä suurõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “ Miq olõ tuuh oosõh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Miq olõ vah't'nuq, karksiq kyik nuuq kosilasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq pallõ näid sel’le , et nimäq pallõsõ mi eest Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq pallõ pühä puusl’it, et pallõlgõ ti mi iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq pap’p siih mukka eläs väega häs’te, ma vei yks talvõl täl’le ubinit ja m’ett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq sai küt’üsemaalt kõõ kat’skümend seemend. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq siih keskel olõ ilmulidseq, all meid, nooq ommaq kalmulidseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq säidse aestakka joq siih olli ja tõõsõ säidse või viil ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq sääntse as’a üle pagõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Miq taha väegaq juvvaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq timmä kõõ vannõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq timmä nakkai uutma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq tulõ hommogu sinno palotama, sa min kivile, tul meile vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq tul’li siiäq maia sääd’mä, et siih vyyra el’li, lasiq maja lor’ri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq uma perregaq kaq tulõ kyik säält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq vei kruusa siiäq neide teie pääle, tuu ol’l meil väega hüä teenistüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq vii jal siist edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq võinuq tuu vanamehe varahampa kinniq võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq või pühäse kihla pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq õgas nakkai timmä uutma, miq lää arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq üks ütstõõsõl pää arq otsast võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miq üt’li, et lüü-üs iäpalaq, tuu leiq hingliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi rahvas saai jalq sinnä näide maalõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mirjamiga kuuh tegevä naasõ kokkohoitva rahaplaani, kuis pere är süütä,» seletäs Külli: naisil om hariligult umma rahha väega veidü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
“Mis'ti' käüt aesdõn?” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mis Migula sulasõ ol’liq, nuuq müüre päält kuuma viiga kaid’si vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mi saami sändside talomiihiga ilosalõ kaubalõ, ku ei jätä masmalda vai ei tii muid ull’uisi.» http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
«Mi saami ütstõist avita,» märgot’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
"Mis aig nüüd on?" http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Mi sai lepingu piirivalvõga näid majuta` ja süütä, säält tekkü määnsegi rahavoo. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mis alati olõvat tõbõlõ vastuline olnu, a kahjo et teä ega kõrd käeperäst saija es olõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Mi sa mullõ kaq tuu-us?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi sannan olli uma eläjä kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Mis aol sust imäkiile oppaja sõs sai? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mi sa otsit? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mis api tälle säält ol’l saiaq, vot tuud olõi meeleh inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Misa siin tiid?" http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Mis asi sääl Tsiistre tee pääl es ole ollu nii häste säetu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Mis asjaajaja vai kohe minnei sis olõdõ?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Mis asjaajaja vai kohe minnei sis olõdõ?» Nuormies kostõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Mis a taasperilde istut? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mis edasi saa, tuu kotsilõ omma luudusõ-märgi kah väega vastapididse: üte ütlese, et ilm lätt külmäs, tõsõ, et lämmind tulõ viil.» http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mis edimält kaup vasta tulõ, tuu ostaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis edimäne kaup tulõ vasta, tuu ostaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis edimäne kaup tulõ vasta, tuu ostaq arq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi seldsi liikmõ, Mariina Paesalu e. Häniläse sulõst om vällä tulnu vahtsõnõ võrukiilne luulõkogo, midä nüüd raamadupoodist hindäle osta saa. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/
Mis ettekujotus sul hindäl haldusreformist om? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Mis hiiril viga, ko kasse olõ-õi kotoh. http://www.setomaa.ee/
«Mis hää inemine ma sullõ iks olõ!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
“Mi siih all täniti, külämees nõst maaha ja mi laki otsa seest vällä ja sa istõ üles.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mi siiäq joht inämb üüses ei jää." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi siiäq majja inämb ei võiq jäijäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ikk vaenõ läskä nainõ? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mis iks latsõ käeh oll´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Mis iks mõõga otsah oll´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Mis imeh soo noq om, arq mõsk’ valgõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis imäkiil või olla üts kroonukiil? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Mis inemise pandva kün’dleq, tä poolõ lask ar pallaq, perä kistutas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis inne immä ilma sünnüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Mis jaedu niidüq ol’liq, sääl uma jao pääl hobõsõga ku myni viil ravit’s, tuu ol’l uma asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
10.15 – 11.15 Mis jaos om inemisel vaia kattõ kiilt? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
"Mis jut(u)st ma sullõ inäp aja, ma eis' olõ jo üt's jut(u)s." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=16
Mis keelen opati Sõmmõrpalu kuulõn 19. aastasaal ja 20. alostusõn? http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Mis kiä mano puhast, tuud saa-as nii kavva arq jaka, ku tõõsõ kaq niisama pallo järge puhastiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miskolci piätüs om stop Diósgyőrin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Miskolci tundas ku tähtsät tüüstüsliina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Miskolci Ülikuul om Põh'a-Ungari kõgõ suurõmb ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Miskolc (loeq: miškolts) om liin Põh'ahummogu- Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Miskolc om Bükki mäkist hummogu puul, Sajó jõõ nink Hejő ja Szinva ujjõ oron. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Mis kuningal tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis kunstlille tegemine ja sünteetilidse prahi kalmuaidu takast minemävedämine mi keskkunnalõ viil masma lätt… http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Mis kunstnik Anu Raud viimatse viie aastege tennu om, sedä saap nätä Villändi kunstisaalin juunikuu lõpuni. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Mis kõlvadu om ja tuus jäi, saa tutvat tiid kõrd-kõrrast ihost vällä tougatus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Mis kõrrõkõnõ, mis raaksõkõnõ, tuu nakkas joq küündlepääväst lummõ süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Mis küläline, tuu padi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Mis küläline, tuu postel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Mis küstäs, tuu massaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis lasiq arq susõl timä varsa süvväq, ku tä sullõ umast vaesusõst ruublilitse küündle pand. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis laulõ lauldas? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Mis lubava Märdil peremehele, märti, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Mis lubava Märdi perepojale, märti, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Mis lubava Märdi peretütrele, märti, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Mis lubave Märdi perenaisele, märti, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Mis lupat uma esälõ, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Mis lupat uma pruudilõ, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Mis lupat uma velele, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Mis lännü, tuu lännü – kõgõpäält maastigust ja sõs pikäpääle inemiisi meelestki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mis lõunani vei, syss tuu vili oll väega hää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ma iks esi tennü olõ – mis muud, ku tüüd! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Mis ma jal piä timäle tegemä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ma keerä kitijäle? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/14.html
Mis ma neidega tii? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ma nu õigõ mõista kaivada huupi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Mis ma piä sis sullõ tuuma, õt mullõ kota' saasi'?" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Mis maq lätsi kerkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis maq sullõ palgast piä andma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis maq sullõ soo iist anna? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis ma sullõ piasi tuuma, õt sa' rammu lääsi?" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Mis ma sullõ tööst anna, sa olõt tõbinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis ma su poigõga tii?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis ma su poigõgõ tee?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ma suqka tii? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis ma suqka tii, tulõ arq kaq anda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ma säälta mõtsast leisi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
«Mis ma tast iks pel’gä!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Mis ma tälle süvväq anna? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Mis ma õks Räpinäst tiiä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
“Mis ma ütli, mis ma ütli, ma ütli, et vargilt tule.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Mis meeleolun rahvas oll’? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mis mehel nuu tetta? http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Mis mehe ti olõti? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Mis meile jääs: lahut tii, kannustik, ärtsurgit maastik. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
"Mis meil om vanaesä mälehtüs ja viit suu mi veliste siäst arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis miis sa olt, ku täkuga sõita mõistat, a täku jalga ei mõista ülest võtta." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mi, mis mi mõtlõ, jo tuud ka ütle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/3.html
“Mis mina lää sinnä vah’t’ma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mina näie, kuuli sääl? http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov11/04_unds6n_ilman.htm
Mis mi nuist ilosist võta, võtami vannu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis mi peräst kaq sääl ülti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mi siin tegema piat, ma ei saa väega rasset teta, mul om selg läbi. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Mis mi sinnä lää kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mis mi sotsiaalsüstemi viga om: visatas söögi- vai pulstipamp üle ussõ sisse ja tuuga om kõik.» http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mis mi taast? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mi tälle teemi ka? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Mis mi õks sinnä lää õigõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mul asja kaq ol’l? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mulle säält sai? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mis mullõ sääl es miildü: paprõmajandust om hirmsalõ pall’o ja kiirus om kõikaig takan. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Mis mullõ tuust sai, et ma sinno söödi joodi ja aviti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mullõ viil Soomõn väega miildüs: ku inemine jääs ratastuuli, sõs tetäs timä kodu ussõ laembas vai võetas lävepaku maaha ja tuud riigi kulul. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Mis mul vasta tullenessi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Mis mul viga ol'l ütsindäq kävvü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mul üle jäi, tei tälle eutanaasia ja oll’gi kõik,» ohkas Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Mis mänguq olli? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis mõttõga külh?» es suta Võromaa keskraamadukogo bibliograaf Elsteini Maie naaru pitä, ku näüdäs’ pilte tuust, kuis üts ettevõtlik kobras timä Lüllemäe-lähküdse maakodo sannast hindäle pesä tekk’. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
“Mis naane ütel?” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
“Mis naq ommaq tah sääntseq maah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis naq tah ommaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis nii kaugõ olli?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis nimä kynõli ka?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis no_ks tetäq, kohes minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/d/4.html
“Mis nooq ommaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis nooq tekiq masvaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis noq anti sullõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis noq neist teile saa?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis noq olõsi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis noq pühäsest! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis noq saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis noq teet?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis noq tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis noq vaesõl tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis no saa, kohes käsi pandaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis no saa, käändvä ruttu tagasi ja kõnõlõsõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mis no sinnä pääle kasvi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mis no tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis no tetäq, kohe minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/b/3.html
Mis nutad, minu südä? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_03_laul.php
Mis nutad, minu südä? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_23_laul.php
"Mis nu tetä?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Mis nu varsal viga um," kõnõlõs mees hennehe [enda ette]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Mis nüid muud ku pakk kan'lase ja mäele. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Mis olõt sa sis oma eloaja tennü? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Mis om kats?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Mis om kolm?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Mis ommaq võro liikumise eesmärgiq? http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Mis om muutunu: väikeisi sannakõisi, nikõrduisi kao ümbre, iloas’akõisi aida inämb ei taheta. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
"Mis om neli?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Mis om siis sino vana sõna?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Mis om sis seo vana sõna ja kes olli tu ostja?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mis om su jaos Lõuna-Eesti? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
"Mis om säidse?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Mis om teile kodokandi kultuurist kõgõ süämelähküdsemb? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
"Mis om tettü, olgu unetet, a vana sõna pea sa meelen." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Mis om viis?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Mis om üt´s?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Mi soovimi kõgõst süämest tetä nii nigu tekkʹ Jeesus Kristus ja olõmi uhkõ, et meid nimitsedäs kristlasis. https://www.jw.org/vro/
Mi sordi saava ildamba valmis,» seletäs Krista. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mis osta, korrat, Endli piät mulle andma. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
“Mis palka te tahat uma tüü iist?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis panõt näile ynnõst? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis papil asja viil siih oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis perremiis mõõt?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
- "Misperäst sa ai saa, pane hobõsõ rauda, ara viitku aigu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Misperäst sa alate igävätse lämmägä *5 väläh olõt? http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/258.html
"Misperäst sa keeleldä [keeletu, tumm] olõd?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
"Misperäst sa kunagi päävä paostõl *1 kuumaga vällä ei tulõ?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/258.html
“Misperäst sa köüst viät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Misperäst sa pühäst viskat muta pite?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Misperäst saq tuu-us timmä nii?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Misperäst üteldäs eesti keelen jutu sekkä Setomaa? http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Mis pill sul om? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
"Mis pokan' ta noq täntäs mul sälätakah!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis porratiq sääl! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Mis president mõtel, ku ütel, et piät Moskvahe minemä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Mis puulluuduslikust kooslusõst mi tan kõnõlami. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
"Mis puust sann um?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Mis päivä teiq valmis, tuu ööse vaiju maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis päivä tetti, tuu üüse kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis päivä tett, toolõ üüse kasvi tõõsõvõrra mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis põhjus tuu sis om." http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mis pühäpäävä tetäs tüü, tuu pandas kyik timä hahilide ala palama ja timä uut, et vallalõ sulasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis raamat om «Räestu raamat»? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mis rahvas sai tetäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis `rohkõp `plotna7 pääle¿, `raskuss om paƒlu. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Mis ropsi lei, poisi maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis rumalus - taa om linamassin," kitte Leo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
"Mis sa' kapstiid käut süümäh." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Mis sa' käut kapstiid süümäh?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mis saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa aoldõ õks vällä käüt?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Mis sa arvat? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Mis sa hobest innemba aja-as? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=461&L2=7&L3=9&L4=0
Mis sa huvitavat löüdset? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
"Mis sa ikõt, poiss?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa ikõt siih?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa ikõt, tütrekene?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saisnu om. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/helmi_jauk_01.pdf
Mis sa juut, sikakõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
“Mis sa kaet?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa keriguh naarid?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
“Mis sa koton naasele ütlit, et nii rõivin olet?” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Mis sa, kurat, röögit! http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
“Mis sa käset mullõ sääl tetä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa kõ kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa lasõ-õs sisse?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa minnu võtat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa mullõ kaq tuu-us?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa mullõ lupat, ku ma arq võta? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa mullõ toitu es tuu inne?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa mu rõiva ar võti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa must maaha last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa must maaha lasõt, paremb nüssä minnu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa mõtlõt, et ma olõ ull` vai?" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
"Mis sa naade marjoga tiit, et sa näid õkva juttusõ aigo korjat?" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Mis sa, naane-vaenõ ikõt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa naarat?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
"Mis sa nii kavva olli?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sa nii kõhnas jääd?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
"Missa nii kõhna varsa hinnele olt ostnu, mis sa tooga tiit?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
“Mis sa nii tei?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Missa nii tiide, et sä sedäviisi käüde, läät kara manu, võtat lamba ja süüt är!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Mis sa no nakat süümä minnu, ma olõ väegä must. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa noq kynõlõt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa noq nii väega kohendat ahjo, nigu kyik kirgeles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa noq teiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa noq ul’kõsõga! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa no tiit syss, küll no mi härä saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa näid syss es võta? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa näi unõh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa olt siih?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa olt siiä tulnu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa olt tulnu siiä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa pelgät! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa pinni ka lasõi rehe ala? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mis sa püsü-üs üteh paigah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq eeläq sääl kurja olt tennüq pal’lo?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq huupi meid pessiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq jalq takah olt kisknuq hindä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq mullõ palgast annat? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq mullõ palgast kaq annadõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq muq varba leiq katski? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mis saq noq tood murõhat, kül niidetüs saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq rehe arq palodiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis saq siih keedät?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ Mis saq siih norotat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq siih tiideq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mis saq taad lõmmõpakku rekke käänäi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq tahat, tuu maq anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis saq teiq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis saq teiq kaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mis saq toost murõhat, külq niidetüs saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq tulliq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq tult vällä, ku saq kraami halõstat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq tuust murõhat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis saq tuu süüt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq tälle kirvõgaq otsa kaq kopsai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq unõh näiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq viät meil kõõ takah, esiq närdsõnuq, kakõnuq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis saq ynnõ tahat, lüüq neid kivikeisi kokko, tuu sullõ saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa rahast nõvvat, küll saat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Mis sa raot?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mis sa röögit! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Missa siih pobisi, ku minno sisse lasõ-õs? http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
- Mis sa siih tiideq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
[Mis sa siin pobisesid, et mind sisse ei lasknud?]" Vanaimä naas tedä näteh väega pelgämä ja värisemä, naas jalki värssi lugõma, ja tuukõrd, kogonist kolmõkõrralist laulu lugõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
“Mis sa siiä otsit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa suigut, otsi, otsi pää!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa syss ei seletä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa syss must maaha lasõt, paremb nüssä minnu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa sääl äripääväl otsid? http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Mis sa süüt, sikakõnõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Mis sa taaga tiit? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa tahat? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Mis sa tahat, nahkapal'ast? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Mis sa tah ullitat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Mis sa tettä mõistat?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
"Mis sa tiid sääl?" http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
“Mis sa timäst kodo viät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa timäst võtat, täl olõi kässigi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa titti sõrmi vahel hoiat, kui kuset - kas muido ei saa? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=277&L2=7&L3=0&L4=0
“Mis sa trahvit inemine siih muq maja man puhkat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa tulli? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa tulliq siia kol’kma vyyra paja ala?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa täämbä murõh olt, kuningaherr?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa ulliga tiit? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sa ullilõ tiit? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa umma tõotust ei tiiä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa, vanapaaba, tulliq siiä vah’t’ma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sa ütlit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sei paabakõnõ es’, tuud an’d üümajalisile kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis seo liina nimi om?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mis seost tammõst tettänes? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/61.html
"Mis siih om ristiinemise hais!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis siih ristiinemise hais tarõh om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis siih võõras hais om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis siis Setomaast saama nakkas? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mis sinna pääle kasvi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mis sinnä pääle kasvi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
9 Mis sis ku mul om küsümiisi midä olõ-i sagõhõmpi küsümiisi siän vastat? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Mississippi nakkas pääle Itasca järvest Minnesota osariigin nink juusk Mehhiko lahtõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mississippi_j%C3%B5gi
Mississippi om jõgi Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mississippi_j%C3%B5gi
"Mis sis," ütel kuningapoig uhkeste, "mes sa tost tahat? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Misso Koolih om 6. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Misso kandi «Tule maale!» ettevõtmist vidä iist esi suvõ algusõn sinnä kolinu viie latsõ imä Puusepä Katerina (41). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Misso kandist lännü inemise, andkõ hindäst teedä, meil om parhilla kümmekund tüükotust pakku. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Miss`o miiss` Rudolf Seegar viina-miiss` ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
"Mis soo kepp tähendäs?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis soolõ noq tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis soo mängupidämine mass, ku tiq ei jõvvaq võttaq ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis soo piät olõma, et ker’koh kellä lüvväs?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis soo tüü om?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Misso valla maja mant rija poole minna kivi tiid puul versta maa um hääd kätt üts järv kõigi pidi umbõs üts verst suur ja sedä järve kutsutas pulli põrda järves, ja selle järve veeren om üts külä midä täämbäni pulli põdra küläs kutsutes ja tõist küllä kutsutas pulli põdra hino küläs mis kolm versta sellest küläst kaugõl om külä ja järv olevat vanast uma nime saanud. vanalaiga olli tullu üts põdõr maksa mõtsast vällä mis meie lipardi mõts om ja olli külä karjast läbi saanu tulema ja pinid omava naanu tedä takan ajama seeni kui selle järve viirde sis omava külä rahvas mehed kui naised nuijega ja aho roobidega vasta lännüvä ja olliva ajanu selle põdra järve pinid olliva takan ajanu kooni, järve tõisde viirde sinna olli vasta mintü ja põdõr sinnä ärä tapõdu tuust saani olevad see külä ja järv selle nime saanu sest see põdõr olli ollu pull. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Misso vallavanõmb Peegli Urmas arvas’, et nuurilõ pidänü olõma inämb võrokeelist popkultuuri, latsikirändüst ja mille ei ka võrokeeline seebiseriaal telen. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
“Mis su asi om, pois’kõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Missugune vana sõna tuu olli?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Missugust Nimmi tahhat sa? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
"Mis sull neide kuoluide teräriistõga asi oll; kas sa arvat, et ma näid pelgä?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mis sullõ noq tast jahist sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sullõ vaija? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis sullõ vaja?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sul naq ommaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sul nimi om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis sul nyna verine?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sul om õks no minoga asja? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Mis sul siih pangih om valgõ räti all? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sul sääl kerigu man asja um? http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
"Mis sul tege: kõrr-kõrr-kõrr, a mul tege: kess-kess-kess?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mis sul viga mi velel? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Mis sul viga om? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Mis sul viga om, pojakõnõ, mis haigõ?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Mis suqka tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis suurõ hirmu all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sys oll` innevanast? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Mis syss, et kässi olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis syss, herrä hainaq, võivaq jäiäq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis syss tuust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis syss, või minnä kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sys viil võro, seto vai mulgi keelest kynõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Miss´o ja Luhamaa piirkond om kõrgustik, meil ommaq orustiguq ja tasandikuq, Verska kandih rannigomadalik. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Miss´oni tulõ tedä ette. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Mis sääl Kolgal tooda tetti Susi surus uhmre mann Kahru kastse mõhe mann Lammas latse hällitele Poja puule ajasi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mis sääl avva pääl kasvi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mis sääl jälile jäänu, kua sammule sadanu? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mis sääl kao salvõ pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mis sääl käo käessä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mis sääl kõnõlda, om õks armõdu illus, ku Tal’na suurõl laulu- ja tandsupidul uma kandi inemise rõiva perrä är tunnõt! http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Mis sääl latsõ käen om? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mis sääl latsõ rinna pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mis sääl muna sisen om? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mis sääl mõõga otsan om? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mis sääl neitsi üsän om? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
"Mis sääl om?" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mis sääl om, tuu toogõq kodo! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sääl orge vaijeel, kallaspoolde kaldeel, kua lod´jat´ lohu pääl? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mis sääl pääl kasvi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mis sääl saanih, miä küll saanih siseh olli? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Mis sääl sajah süvvä anti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/4.html
Mis sääl sõlõ silmä pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Mis sääl söödi keskeella? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mis sääl tarõh tetti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
Mis sääl tarõn tetti? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Mis sääl tõlla sisen om? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mis sääl ussõn muru pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mis sääl ütlemist tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis sõsar sullõ süvvä and, mu pujakõnõ? http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
«Mis taa hainaga iks tetä, las poisi parõmb sõitva,» muheli Rõugõ valla Vanamõisa külä Pedäjä talo perremiis Tillemanni Ervin, kelle hainamaa pääle om Rõugõ krossiklubi kõrraligu sõiduraa ehitänü ja mitu võistlustki kõrraldanu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mis taal kosilasõl hüvä käsi kulakoh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis taal latsõl vika om, nõvvõti kur’alt. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Mis taa üm’bre mastõra kivist müür om, timä kyik’ taa tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tahat, tuud massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis ta kõrvõnu' hais om?" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mis talle pääle kasvi? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mis ta mastõra puustus om, ta ol’l kyik’ timä perekunna krun’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis ta pois’kõnõ kynõlas?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis tarbis?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Mis ta suvõl tüüdä tegi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
"Mis tege?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis teil tah mustõtas vii seeh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis teil ynnõ ka ommõ?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tekiq masvaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis te tah nii nõrga verega olõtõ vai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tetä, mõtlõs. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mis tetä nüüd, kost abi saija? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Mis tetä puupühäsele? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tetäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tetäq, piät minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tii� ma vilmist, mis tii� ma setost. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
Mis tii rüüpä serb, mine tuud pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis tii siih käut seo külmäga?" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Mis tiit, miis?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tiit, tiit hendäle. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
"Mis tii tuud väist nii tunnistat?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mis ti kavva kotoh olliq?(Peigmehe kaasikud laulavad.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/8.html
Mis ti magama jäiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis timäga õks muud tetäq. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Mis timäl õks avit, kiri kätte, nii läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis timä no tuust huule 15 ! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Mis ti pillut kütsehite kartohkidega [küpsete kartulitega]? http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mis tiq mullõ inne seledä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis tiq taplõt pojaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tiq taplõt tah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ti soolõ kepile ütlet ynnõ, niq te tuud soo kepi käest saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis ti tahasi kaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis ti tah tiit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mis ti tiit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ti tuust syss tahat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis ti vahit, vargamokaq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/20.html
“Mis tiä süö?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- "Mis t?l sis viga om?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mis tont nüüd tetä?! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Mis toolõ api! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis toolõ kaq olõsiq abist? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis too vaenõ vangimiis tege?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tunnõ sis olnu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Mis turakul tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuu ol’l kirotõt mälehhüsess, Karnil püh’k’e ar maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuust arvati? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mis tuust, et ainukõsõ elävä kasvu omma nii mõnõgi havva pääl nõgõssõ ja maldsa. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
“Mis tuust, et näe-es, anna mullõ ka veidkese piimä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ - “Mis tuust ku löödi, õga taivah viil lüvvä-äs.“ - “A kuis saq taiva keriguaigo kuulõdõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuust, kuq kohus uut’ kaq veidkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuust lorast, perän ei tiiäq iks, midä usku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mis tuust saa? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuust syss, ku tõmmas kaq arq mynõ tuusta habõnit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuust varandusõstki hääd, ku pää valutas. http://www.setomaa.ee/
Mis tuu tähendäs, ku maq olli mõtsah üüd, kõõ tän’tedi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuu tähendäs sääne?! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
“Mis tuu vaenõ vangimees kaq tege?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tuu vaenõ vangimiis kaq tege?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tuu vasta avitas? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mis tuu värgiga hädä om: näütüses Internetist või löüdä mitteammõtligu võro lipu, midä ollõv kongi esiki tarvitõt ja mõnõ jaos või tuu joba illos olla. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Mis tähhendap sesamma Wessi-Ristminne? http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
"Mis tähte su hobõsõl?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Mis tälle syss õks tetä saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tälle süvvä andas?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tälle süvvä kaq andas?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tälle tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tälle tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis täl tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis täl tetä, pää all, perse üleväh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tä nii klympas? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tä otsõ pümmel üül? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Mis tä siih lorra! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tä syss muidõ mano lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tä tah tembutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mis tä tege?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tä vaenõ inemine ullitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis tõi märti õnneenna, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
Mis tõi pereemale, märti ? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
Mis tõi pereesale, märti? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
Mis tõi perepojale, märti? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
Mis tõi peretüterila, märti? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/03/3-laske-sisse-mardikeisi/
Mis tüüd sa tiit? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mis um armas tuz? http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66805/Livli_2_1935.pdf?sequence=1
Mis um kygõ inämb miilde jäänüq Võro lehe man tüütämisest? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Mi suuv om, et ütski koorilaulja, kiä taad plaati hindäle saia taht, tuust ilma es jäänü! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Mis vaest varastaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis vaesõl näiol tetä? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Mis vahet tuul kettal ja odal õks nii pall’o om? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Mis vaia tuua om, tuud sa esi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
"Mis viga sis meil umma vaiva süvva, ku sikkki taht süvva, kiä ilmahki tüüd tii-ei!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mis viil… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Mis viil kõgõ popimb om: strateegiline planiirmine! http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Mis vii nuurt inemist poliitikalõ? http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Mis vyyras hais tarõh? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mis vällä tull`! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Mis õks tüü, mis õks jo tüü edimäne? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_25_laul.php
Mis üte päävä sai, tuu an’d’ tõõsõl pääväl vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi taha ka tuud, et Vikipeediäst saanuq ausa ja usotav läteq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Mi taha luvvaq vaba entsüklopeediä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
«Mi tahami iks Võro umma ja hääd pakku.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Mi taha minemä, õi või laskõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
“Mi taha siiä tsässonat ehitä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi tahn näemi, et üts luuduslik piir juusk Valga-Petseri raudtiist. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Mi tahtsõ timmä hoita, et määne saa timäst inemine, kas hyndsa vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi tiidsemi nii pall’u, et määnegi suur kivi om põrmandu all. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mi timmä ei jätä ilma pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi timäga katõkese mõsi, niq timä äkki tänähüt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi timä kikka ja tsia ravitsi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi ti süüki-juuki sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitkovitsa esä-imä mano tõmbas Tsopatalo Tiina süä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Mitmalõ inemisele Põlva POÜ tüüd and? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Mitma teist võivaq tundaq, et lehte um rassõ lukõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Mitma verstä takkast olle maa põrumist ja tuleki müdinät kuulda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mitmidõ meeste tegemiisi man, nigu näütüses jaht, peedäs sündsäs kynõlda ynnõ meä kiilt, umbruutslasõq las kävvü jahin umaette. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mitmit arvoteooria küsümüisi om kõgõ parõmb uuriq nii, et kaiaq näid edimält mooduli p perrä ega algarvo p kõrral. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Mitmusliidsi synno põhimoodõs ommaq annõduq mitmusõ nime-, uma- ja osakäänüs: habõn | aq , m -idõ, -it 4 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Mitmusõ umakäänüssen ja tuu perrä tettüisin käänüssin pruugita-i võro keelen de-tunnussõ liitmist ütsüse tüvele, nigu põh’aeesti keelen, a umaette mitmusõ tüvve: naisi, kallo, ilosidõ. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Mitmõ aastaka massu olli joq jäänü võlgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitmõhingeline perekund olõs tõestõ tullõ jäänü, kui armuline Jummal uma engli läbi näid unõst üles es ärätänü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Mitmõ kes ollnu siäl üöd vahtmah, es tohe inämp tõist kõrd minnä, ja ütli õks rehepapilõ, et ei tiijä kes reheh egä öije käü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mitmõki käve üöse, kuna tuli väega selgehe nätä oll, imelist tuõ palamist kaemah, ja naa näi, et tuli ütest paigast, niigu tõrdust vällä palli, ilma et siält kottalt midägi muud palavat näkk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mitmõki tegevä ummi paisit vai kasuvit, ehk haigit liikmit rasvaga kokko, laskva pinil päält lakku, ja uskva säält tervist tulõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mitmõkõisi vai ütsindä? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
3) Mitmõkülelidsemb kaehus veidembüskeelist: http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Mitmõ külä mano tulõ paadiga järve müüdä sõita'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mitmõ laulu jaos oll tuu edimäne kooriesitüs, tuu tähendäs, et esitedi uudisloomingut. http://blogs.station.ee/channel/24768
Mitmõl puul Ungarin tulistiq ja tapiq KGB-lasõq ja Ungari salapolitseiniguq rahomiilsit meeleavaldajit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
"Mitmõ luku takah nää umma?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Mitmõ lätsi ka autojuhtõga juttu tegemä, muidoki võro keeli, a kah’os oll’ üts juht lätläne, tõnõ Virumaalt peri ja võro kiilt es mõista.» http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
Mitmõlõgi mehele näüdätü unõh, et siäl raha om, a kätte ei olõvat tedä kiäki saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mitmõ ommaki lasknu täl Vinnemaalt rohtõ tuvva, selle et täl om viisa olõmah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Mitmõq arvoteooria küsümüseq või sõnastaq arvoteooria alostusõ terminiin, a näile vastamisõs või vaia minnäq tulõmuisi ja teknikat välästpuult arvoteooria alostust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Mitmõq helüluujaq ommaq Mi Esä palvõlõ viise tennüq, naidõ siän: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Mitmõq riigiq (muuhulgan Eesti ) ja organisats'ooniq ommaq Kosovo Vabariiki tunnustanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kosovo
Mitmõq tõsõq diplomaadiq ja hariliguq ungarlasõq püvviq juutõ avitaq vai näile päävarjo andaq, tuu iist pall'oq näist ka tapõti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
"Mitmõs läte seo sull no om?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mitmõst Eesti nukast. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Mitmõst rahvusõst inemiseq jovviq Ungari sõaväen väega korgidõ kotussidõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Mitmõsugudsõ otstarbõga pääleki! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Mitmõsugutsit nukkõ ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mitmõsynalidsõq tähüssynaq ja tähüssynaq, minkal osa tähti om klambridõ sisen, ommaq ritta pantuq ilma synavaihit ja klambridõ sisen olõvit tähti arvõhe võtmaldaq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Mitmõ sääl olõja sportlasõ nimme mi pääst tiiämi: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Mito anomat alt oll tett. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mito ossa uibol olli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/5.html
Mito tükkü võidsõt saista q üte poolõ pääle, võidsõt kolm-nelli tükkü saista tõsõ poolõ pääle. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Mi trump om tuu, et tan mi saa tetä midägi säänest, midä muial ei tetä vai tetäs tõistmuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mitsuurini kits!» kostsõ talomiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Mitte Pühä-Maar’a k’äugi pääl jalaq haigõss ei jääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitte 70aastadsõlt, a pall’o varramba. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mitte es vao vette. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Mitte kõik ei piäq Lõunõ-Iämerd umaette suurõsmeres. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-I%C3%A4meri
Mitte mida es olõ s halvusõ poolõst. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mitte midägi! http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Mitte nigu nüüt, et kolmõ-nellä tükkü näet, ku läbi Põlva sõidat! http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mitte niivõrd arvolidsõlt kuivõrd moraalsõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Mitte ynnõq Võromaa, ka Tartu latsõq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/news.htm
Mitte õkva ei peedä luku, a tunnustõdas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Mitu aastakka el’li, tul’l Kauril-hin’gli, selet’ tälle, et sul sün’nüs poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitu aastakka ol’l joq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mitu aastat tagasi velli ja sõsaridõ ja hindä latsõ otsusti tuud ja sõs tetti ka suur lump sinnä.» http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Mitu halba ilma peal Sangaste KOLM OL´L´ ALVA ALLE ILMA: üts´ ol´l´ imetä tütar, tõne ol´l´ iseta poiga, kolmas´ vaene läskä-naine. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mitu halba ilma peal Sangaste KOLM OL´L´ ILMAN IKIJAT, alle ilma armetut: üts küll olli vaenelatsi, tõne ilma imätä varsa, kolmas vaene läskä naine. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mitu hääd mõtõt juuskõ jutõst läbi, a kõge lihtsamb ja kipõmb olõs piä vallatettävä kodolehe pääl tetä kotus, kohes saainemine uma sannast teedä anda. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mitu kiilt om maailman olõman? http://www.suri.ee/il/2000/2/jyva.html
Mitu korda lei, nii mitme aasta perast läts mihele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Mitu kõrda niimuudu pruumõ vällä tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitu kõrd käve timmä mutitama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitukõrd olli mõõdetu joba vari ärä, iks olli pikk. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Mitu kõrd proomõq arq, üt’li, et saai midägi, Petsere paaba lasõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitu kõrd saisatõdas, tsõõgutõdas kirstu üles-alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitu lehmä, nimitu päivä ravidaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mi tulli perrega taaha Põh’a-Eestist ja es olõ sanna inne uma silmäga nännü, a vana pernaanõ and’ mullõ edesi uma tiidmise ja külä päält jaeti kah,» ütel’ Linnu Mare. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Mitu, mitu aastat lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitund ütesugust elonikku lubatas multihulgan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Mitu nöörikeist syss kuah küläh tull õga poisihinge pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitu om küsünü, kas sa nä jõulus patta ka panõt vai? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mitu omma ka t�este terves saanu, ususe Setokese�, nii nimelt �ts mies: http://www.miksike.ee/docs/lisa/pidu/jaanipaev/jaanipaiv.htm
Mitu ossa uibol? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/5.html
Mitu ossa uibun om? http://www.sinimaniseele.ee/sonad/kolm_ouna
Mitu paari kosilasi ommi mõrssidega olli keriku man "mõrsjakoolin", kon pääle selle kõrdsi manu minti, sääl õllut ja saia võeti ja pruugiti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mitu päivä ette paastõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mitusada pagõjat uutsõ edesipäsemist: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mitu ubinat ossan om? http://www.sinimaniseele.ee/sonad/kolm_ouna
Mitu vuuri no kiä viise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mitä_ks sa luvvaga tiideq?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/28.html
Mi, tõsõ külä poiskõsõ, lasimi niisama külä vaihõl suusõga ümbre. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Mi tüü alost' õdago ja lõppi iks üüse. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Miu aap vahel vihäle, ku mulke pallalt Mogri Märdi taolistes peetäss. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Miu arust om nüid oma ettevõttege pihta akkamises just paras aig kätte jõudan — masu om müüdä lännu või vähembest minemen ja riik massap neile, kes oma ettevõttege akatust tetä tahave, viil raha pääle kah. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Miu emä kõnel, egäl puul ollu oma eng sehen vanast. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Miu immis läts ikka herra aida tust, ega tulle kodu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Miu kadunu emä arstse haiguse ärä edimitse kõrrage, nigu ta tulli. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Miu kadunu vellel lahutu perse kuumas, pihle- ja kadajeossega pesseti. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Miul es ole üttegi käeperäst ja nõnda ma selle üte üüge vällä mõtligi.» Nüid om raamat «Jussikese seitse sõpra» tuttav egäle algkoolilatsele, sedä om ka mitmen tiatren lava pääle tuudu. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Miul hirm, ihu läits lämmäs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
«Miul miis kõnelep kodun mulgi kiilt, aga mia esi ei ole kõnelnu,» ütel ta. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Mi uma leht kirot,...aga mul kävevä na asja veetse tõõste kui sääl kirjan ja panni siss ummamuudo. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Miu poja ristiesä olli säält aanu aia vitsu maha, sis jäi küll sianses vaeses ja vigatses. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Miut om kutsut lastel tutvusteme mulgi mänge ja laule. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Mi vahtsõnõ tarõ saigi noq näide kottalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi vanaimä om mi jaos kõgõ olõman olnu ja avitas sis kah, ku sa esi viil arvogi saa-i, et sul api vaia om. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Mi vei õks kyrraga, nigu minti kuuljat saatma, niq mõskja võtt olõ ja poti ka üteh ja ku kirst oll joq ar rattile säet, jumalaga arq jätet, syss tetti tuli tee pääle ja heideti tuu pott ka sinnä purus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi veli ilmarikas. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/8.html
Mi veli läts Riiga kosjovallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/8.html
Mi velil õks hää hobu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/18.html
Mi viil otsimi lauljat, kink nimi olõs Ilves. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
«Mi viinamarju saa osta päämidselt kasvatajidõ mant kotost, a ka mahhekaubapoodist.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mi v�ik�se V�romaa p��l sai kokko 12 tubli naist, ki� kodo ja tegemits� kat�s p�evas unarusse j�tseva ja hinn�st paraadile vedasiva. http://www.naiskodukaitse.ee/Voru_naised_paraadil_743.htm?action=print
«Mi välläkoolitõt poig esi kai, et ku tä järepidevüst edesi ei vii, sis häös mi värk siin är,» kõnõlõs Friedel, kink kats tütärd eläse muial. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mi` või külh rangõ olekuga olla´ a mi ole-ei salakavala`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mi, võrokõisi, a muiduki ka mulke, kihnlaisi, setodõ ja tõisi puhul nakkas tä keelest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Mi, võro latsõq, hoiami kokko nigu takjaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Mi võta no santi üüsest, meele lubasi jummal tulla kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi` võti sõs vasta rassõ otsusõ, õt mi elä-ai talvõ üle ja ussõ tulõ poolõst aastakast kinni panna`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mi ynnõ esiq murra kyik kõrvalõ jaq tii umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi´mäletämist müüdä oll tuu lugu täpselt sääne. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Miä Siimon süvvä and? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/18.html
Miä Teid siiä tõmbas? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Miä Viinin juhtu, om segäne, kõnõldas vähämbält kolmõst võimalusõst: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Miä avitas, ku elon om rassõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Miä edesi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
4.3 Miä eräldäs võro, eesti ja soomõ kiilt? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Miägi nigu plingise mytsah puije vaihõl. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Miä haukvaq Hurmiq, Harmiq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5i.html
Miä hoobis tähtsämb om: piät otsma häid arstõ, kelle mano ummi ravialotsit saata. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Miä iks taa rahvit? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Miä jo sinnä pääle kasvi? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Miä-ks imel, miä sääl imel üsäh olli? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Miä_ks imändäl üsäh oll´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Miä_ks külä keskel? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/5.html
Miä_ks ma löüse minnenäni? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/34.html
Miä_ks ma või võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/7.html
Miä_ks ma või võivo tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Miä_ks mi anna naardjallõ? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/14.html
Miä_ks mi või võivo tetä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/6.html
Miä_ks mi või võivo tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Miä_ks mul tetäq, kohe minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Miä_ks munal sisel oll´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Miä_ks musta mi morol? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
"Miä_ks no tetäq, kohe minnäq?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Miä_ks nu või ma võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/19.html
Miä_ks olli no tammõ toeh? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Miä-ks olĺ, miä tüü edimäne? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Miä-ks pujal, miä täl pujal käeh olli? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Miä_ks sääl lumõ pääl oll´? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Miä_ks sääl saani siseh? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Miä_ks teiq nuuq neioq mäe pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/29.html
Miä_ks tetäq, kohe minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Miä-ks ussõh, miä sääl ussõh lumõ päällä? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Miä_ks või ma võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/32.html
Miä_ks või võivo tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/57.html
Miä kõgõ tähtsamp, mi soovimi tuvva avvo Jehoovalõ, Piibli Jumalalõ ja kõigi asjo luujalõ. https://www.jw.org/vro/
Miä latsilõ kõgõ rassõmb tüü om? http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Miä lubat um, tuu iks piät ärä masma, iga tuust kohe [sellest kuhugi] pästä ei olõ, tüümehe ting [teng; vanaaegne rahaühik] piät iks käeh olõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Miä lännü tuu lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Miä ma sullõ no palgast ka anna? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä mul tetäq, kohe minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Miä mõtle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Miä naksi seletama ja ütli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Miä ni õigõ noil sikkil ärr’ täüss anda, olõ õs muud pant /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Miä nu vesil tetä, naksi nimä sõs väega halohõhe ikma, et kos nu lää, iki nämä kolmõkeste suuro lätte, säält pand ujakõnõ vällä juoksma, juosk nikavva ku kuninga liina ala, sääl sis imehteli kõik, et midä nu olõ õi kunagu olnu, kost nu uja juusk, sis viedi kuningalõ sõna, tuo ku sat kasuka kaema, et kost seo läte tegüsi, tuo läts oija piteh, nikavva ku lätte mano, sääl näkk, ku ilosa tütreku iki sääl, vei sis timä kuningalõ teedmise, et nii um, pääle tuo saat kuningas suurõ tõllaga perrä, et olgu nimä mu mano tuodu, ma ka taha näid kaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Miä nätä, miä kuulda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä olli_ks tuu sõgla perä pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Miä olli_ks tuu sõlõ tele pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Miä olli_ks tüü edimäne? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Miä oll´ tuu neio põlvõ pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
M iä olõs sääne asi, minka inemine rahulõ jääs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Miä om jutu moraal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Miä om jutu moraal – ku olõti ilõdu, ärke määndselgi juhul lõikusõlõ minke – ti olõt luudusõ ime ja kuuluti rohilistõ eräkunda, miä pia är tetäs! http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Miä om keelepesä? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Miä om lupjaminõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Miä om olnu seo projekti vidämise man kõgõ rassõmb? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Miä om q ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Miä om ristipuu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Miä om roosi põhjus? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Miä om sinno üllätänü, midä noorõ inämb elost tiiä-i? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Miä om su jaos tähtsä Võromaa puhtõkombin? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Miä om tiidmine? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Epistemoloogia
Miä om timahavadsõ koolilõpõtamisõ man vahtsõt? http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Miä om: tsiga ving, sitt suun? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
1 Miä om viki? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Miä om võro keele man põnnõv? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Miä rohkõmb mäng edenes, tuu kipõmahe klupiq kukõrdusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Miä saa koolõst? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Miä saa lumõ all kokko sadanuist huunist? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Miä sai minost memmele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/35.html
Miä sai näide latsist ja nõiast, ei tiiäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Miä sa inämb tahat, kas kolmsada ruublit vai kolm sõnna? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Miä saistas’ repilavva pääle, pap’p jal lugi pallusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä sai suvõ suurõst tööst? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5ii.html
- “Miä sa küsüt soo kargusõ iist?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä sa osti, tuu oll tykva pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Miä sa pakõdõq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä sa` sõs nooruspõlveh teit tah Verskah? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Miä sinnu viil huvitas? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
- “Miäs tiit, ku ar lubasi poja.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä su nimi om? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Miä sys tetäq, kohe minnäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Miä sys tetäq tollõ alostushetke vastaossusõga? http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Miä sääl all tetäs? http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&Itemid=60&gid=6
Miä sääl mere veere pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Miä sääl muna küll siseh olli? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Miä sääl oll? http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Miä sääl sängü siseh olli? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Miä sääl tammõ ossa pääl? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Miä sääl tettä, kui sai pettä. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Miä sõs mõjju? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Miä sõs tuudaigu juhtu? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Miä sõs vahtsõt kotoh kah om? http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Miä sõs vahtsõt kotoh kah om?“ „Nu, kõik piäsi nigu inämp-vähämp kõrrah olõma.“ Vastas Vasso, aq esi näpse häbenedeh kaapkübärä […] http://seto.ee/category/jutuq/
Miä sünnüs? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Miä taa om? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Miä tan iks, Ain rehkend´ tsillokõsõ rohoportsu vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Miä tapa talgos? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5ii.html
Miä tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tetä, ar olet niq arq elet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tetä kuningalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä ti virisät, ku esiq ulliq olõt! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Miä too nätä; miä kuulda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tulõ järgmädsenä müüki, kas puhas õhk? http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Miä tulõ, tuu suurõmbas lätt, miä tulõ, tuu suurõmbas lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tuo nu õigõ ärr viel anti, olõ õs külälise süökigi, oli herne õnnõ keededü, noidsamma ma sei kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Miä tuu Uma Pido sääne om? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Miä tuu alostushetk um, mille tää um ja mille ülce Ilm um? http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Miä tuu eläjä iihn pidi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
“Miä tuu olla.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Miä tuu om?... http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Miä tuust, et es olõq ei edimäne egaq ka viimäne aprillipäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Miä tuust, et hoolõkoton olõ-i vaia vaiva nätä puiõ nõstmisõ, kraammisõ ega söögikiitmisega. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Miä tuu tähendäs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Miä tuu õnnõ, miä õnnõtust? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Miä tä hääd om tennü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Miä tä sääl unõht näkk? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_05_laul.php
Miä tä täpselt om, om rassõ üteldäq, tuu sõltus ka pall'o maast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liin
"Miä um maakera pääl põh'apuul põh'anapa?" http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Miä vii as’a pia nii kavvõndalõ, et nahvta tuutmisõ ja ärtasomisõ vahekõrd lätt õigõ pia 1:1 ja viil allagi... http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Miä või_ks ma võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
Miä või_ks mi võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Miä või ma_ks võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/5.html
Miä või mi_ks võivo tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/16.html
Miä või no_ks võiva tetäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Miä võinu su kodukandin tõistõ olla? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Miä üle jääs tuu viiäs sandõlõ puhadelnjahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi õdagu käega latsudi ar tuha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mi ütle, et päiv lätt jumalihe ja hummogu nõsõs. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13059
Mi ütleme, et otsimõ rahha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Mi üüq joq arq vaheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Międzyrzec Podlaski om liin Poolan , Biała Podlaski ja Lublini vaihõl, Krzna jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C4%99dzyrzec_Podlaski
Mobiilimast uma kerge verevä kihäga ja üüse üle mõtsa paistuvide tulliga mõos nigu saadik tõsõst maailmast, uhvo, taivaretel` vai mis viil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Mogulidõ impeerium ( Turkki : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mogulid%C3%B5_impeerium
Mokaq, põski sisemäne puul ja suulagi avitasõq mau tundmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Mokolukah ja Uusvadah kutsutass kõllapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mokorlukka küüsse tiid. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Mokra küläh ol’l perämäne maa jago in’ne mu sün’dümist, syss ku nuu edimädseq hin’gekirjotajaq ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Moksa kiil om soomõ-ugri kiilkunna volgasoomõ rühmä kiil, midä kõnõlõs 296 904 inemist inämbält jaolt Mordvamaal , a ka Tatarimaal , Baškiirimaal jm Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moksa_kiil
Moldova Vabariik ( romaania / moldova keelen Republica Moldova ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moldova
Molière (Jean-Baptiste Poquelin, 1622-1673) oll' prantsusõ näütekiränik ja näütelejä, kedä peetäs õdagumaiõ ütes kõgõ suurõmbas komöödiameistris . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moli%C3%A8re
Molõkulin võivaq ollaq üte keemilidse elemendi aadomiq (näütüses hapasnik O 2 ) vai mitmõ elemendi aadomiq (näütüses vesi H 2 O). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Molõkul om eelektrilidselt neutraalnõ vähämbält katõ aadomilinõ rühm, midä hoitvaq kimmä kõrra perrä kuun väega kõvaq (kovalentseq) keemilidseq köüdüsseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Monarhia (ka monarkia ) vai ainuvalitsus om valitsõmisõ vorm, kon korgõmb võim om üte inemise ( monarhi ) käen ja tuu valitsõs uma elo lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monarhia
Mondscheini Angela ütel’, et kirot’ tähtpäivist ja tegemiisist, miä omma Parksepä latsiaia aastatsõõrin ja lõppu pand’ viil latsi suust üles kirotõduid vahvit ütlemiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Mongoli kiil (ka perismongoli kiil ) om mongoli keelerühmä hummogurühmä kiil, mil om umbõs 5 mill'onia kõnõlõjat, säälhulgan 2 mill'onat Mongoolian , 3 mill'onat Põh'a- Hiinan ni veidemb Kõrgõstanin ni Burjaatian Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoli_kiil
Mongoli kiil om Mongoolia riigikiil ni Hiina Rahvavabariigi Sise-Mongoolia autonoomilidsõ piirkunna ammõtlinõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoli_kiil
Mongoliq liina es häötäq, tuuperäst, et paigapääline valitsõja pakk' Tšingis-khaanilõ tribuutõ ja hiit' timä valitsusõ ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Mongoli väeq lei Pesti lähkon tagasi kuning László IV vägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Mongoolian , Hiinan , Kõrgõstanin , Vinnemaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoli_kiil
Mongoolia om riik Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoolia
Mongoolia president om 2009 . aastagast pääle Tsakhiagiin Elbegdorj ja Mongoolia pääministri om 2009 . aastagast pääle Sükhbaataryn Batbold . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoolia
Mongoolia pääliin om Ulaanbaatar . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoolia
Monica, ooda, mi tulõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Monoteism om uskminõ, et om olõman õnnõ üts jummal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monoteism
Montesquieu Charles (Charles-Louis de Secondat, baron de La Brède et de Montesquieu, 1689-1755) oll' prantsusõ poliitilinõ mõtlõja (filosuuf), kiä elli valgustusaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Montesquieu_Charles
Montõnegro om Õuruupa riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mont%C3%B5negro
Montõnegro pääliin om Podgorica . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mont%C3%B5negro
Monzón liinast om peri tunnõtuid sportlaisi, näütüses olümpiavõitja Conchita Martínez , Javier Moracho , Eliseo Martín , Delfín Campo , Javier Gazol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
Monzón om om Hispaania liin ja Aragóni valitsõmiskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
Mood'o es saaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mood'o kuq neid oll' veedüq, minkperäst neid taheta-õs katussõs ärq raas'ada õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mood'o olliq nisaa maapõrmanduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Moodor – UseModWiki kirotõt Perlin; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Moodor omgi maan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Moodor (vai motor ) om mekanism miä pand massina liikma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Moodsamba sannalise jaos om linavildist välläummõld persealone laba pääl istmise ala pandmises. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Mooskal ettevõetav tüü om üts suur pruuvmine ja opmine, kos tiidmist võedas vannu pilte ja joonistuisi päält. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Mooska sannasiip - Seebi sisse om pantu Metsamoori varasalvest linaõli, tsiarasva, mehitsevaha, turvast ja kadajahõngu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Mooska talu pernaasõlõ: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Mooste Rattamatkarada (3 km) 22. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Mooste miis Pärnametsa Ivar. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Mooste mõisan tulõ inämb asjo kõrralda ja rahvalõ teedä anda, et tan om sääne illos kotus, tulkõ läbi ja kaegõ perrä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mooste peräst rohkõmb, ega mul tuud kuulsust vaia olõ-i. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Moostõ koolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Moostõn oll' väkev koorikontsõrt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Moostõ põhikoolin algklassõ oppajana. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Moostõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Moostõst ja Sulõvi hopõn'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Moosäku siäl midägi muud olõis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Moosõs mulku, keesus kelko, esi tapõ rüüvlimulku?" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Moosõs oll' Piibli perrä iisraellaisi juht, kiä juhtõ iisraeli rahva vällä Egüptüse or'apõlvõst nink kinkalõ anti kümme käsko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moos%C3%B5s
Moosõst peetäs Toora autoris ja tä om juudiuso kõgõ tähtsämb prohvõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moos%C3%B5s
Mootor Grupi juhatusõ esimiis, Eesti kõgõ suurõmba bussifirma Sebe ja viil mitmõ transpordifirma umanik Osula Hugo (55) sõit esi kah rohkõmb bussi ku autoga. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Moreli Mar’ge poolõ tulnuq ka pap’p ruugat ot’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mosambiigi pääliin om Maputo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mosambiik
Mosambiik , ammõtlidsõlt Mosambiigi Vabariik , om Lõunõhummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mosambiik
Mose Pühä-Maar’a ol’l tah abih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mose püha Maar'a ol'l tah abih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Moskva eläjätahr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moskva
"Moskvah om taplus." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Moskva liin kuulu Poola-Leedu riigi ala 27. süküskuu pääväst 1610 4. märtekuu pääväni 1612. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola-Leedu_riik
Moskva liin om teedäq 1147. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moskva
Moskva om Vinnemaa pääliin ja Õuruupa kõgõ suurõmb liin , miä om Moskva jõõ veeren ja kon eläs 10 509 000 inemist ( 2009 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moskva
Moskva veerehuulits. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moskva
Moskva voorimiis tap’p tuu arq roosavarrõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Moslõmidõ arvo poolõst om tä tõnõ riik pääle Indoneesiät . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Mossee vai metset om muhamediuso pühäkoda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mossee
Mo\:tle , minu Poick , et sinna sinnu ha\: sahnut ollet omma ello sissen , ninck Lazarus enge sa\:hl wasto om kurja kannatanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kannatama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Motörhead om Inglüsmaa rokkansambli , miä tull' kokko 1975. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mot%C3%B6rhead
Mozart elli Viini muusigaelo keskel, tä tund' suurt hulka inemiisi, kink hulgan olliq mitte õnnõ pillimiheq, a niisamatõ tiatrinäütelejäq, kunagidsõq Salzburglasõq ja pall'oq aristokraadiq, muuhulgan oll' tä imperaatri Joseph II-ga peris lähko tutva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarte pereh tuuril: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti Wolfgang Amadeus (Johann Chrysostom Wolfgang Amadeus Mozart, 1756-1791) oll' klassitsismiao viläkas ja mõokas viiesepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti iist hoolitsiq Constanze, timä kõgõ noorõmb sõsar Sophie ja perre tohtri Closseti Thomas Franz. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti kuus Haydnilõ pühendet kvartetti ommaq perit aastagist 1782-85 ja noid peetäs sagõhõhe timä vastussõs Haydni 1781. aastagast perit kvartette rialõ Opus 33. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozartil läts' häste ka ku viiesepäl: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozartil oll' küländ pall'o sõpro, noist kolm kõgõ ligembät olliq Janequini Gottfried, krahv Hatzfeldi August ja Barisani Sigmund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozartilõ miildü piljardit mängi ja tandsi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozartilõ miildüväq, esiqeränis nuurusõn, ropuq nal'aq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti perämäne eloaastak oll' (kuni haigõsjäämiseni) väega viläkas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti rahalinõ sais, miä 1790. a. tälle pall'o päävallo tekk', naas' kah paranõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti tagasihoitliguq puhtõq näütä-s timä tähtsüst rahvalõ: mälehtüsteenistüisist ja -kontserdest Viinin ja Prahan võtiq ossa pall'oq inemiseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti vahtsõnõ karjäär Viinin alost' pääle väega häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozarti ärqkuulmisõ põhjus olõ-iq peris kimmäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart joud' kodo 15. vahtsõaastakuu pääväl 1779 ja võtt' vasta vahtsõ ammõdi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart jäi tõbitsõs Prahan, kohe tä oll' sõitnu oopõri "La clemenza di Tito" edimädse ettekandmisõ aos 6. süküskuu pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart, kiä oll' Münchenin kittüst maitsa saanuq, süändü ärq, ku Colloredo kohõl' tedä ku tiinjät ja esiqeränis ku pääpiiskop kiild' täl mängi imperaatrilõ krahvinna Thuni puul (taso iist, miä olnuq puul timä Salzburgi aastagapalgast). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart kurt' Constanze'ilõ, et tuu taso om "pall'o suur tuu iist, midä ma tii, ja pall'o väikene tuu iist, midä ma võinuq tetäq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart kuuld' Beethoveni mängo ja tälle tuu miildü, Mozart võta-s Beethovenit opilasõs vai nä saaki-s kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart kuuli kell 1 üüse 5. joulukuu pääväl 1791. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart naas' rahha lainama, kõgõ inämb umalt sõbralt Puchbergeri Mason Michaelilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart oll' Salzburgin kõigi lemmik, täl oll' hulka sõpro ja imehtelejit ja täl oll' võimalus luvvaq mitmin sanrõn, muuhulgan sümfoonijit, sonaatõ, kiilpillikvartette, serenaatõ ja üte oopõri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart oll' väikest kasvo, kõhna ja kahvatu miis suuri silmi ja helle pakso hiussõga, mink üle tä esiq uhkü oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart om üts kõgõ kestvämbält armastõdump klassikalidsõ muusiga luuja nink pall'oq timä tüüq ommaq standartsõ kontsertrepertuaari osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart ost' Walteri Antoni käest umbõs 900 forinti iist hüä vasaraklavõri ( fortepiano ) ja umbõs 300 forinti iist piljardilavva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart taht' ammõdi maaha pandaq, a täl lasta-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart tüüt' väega kõvva, suurõ jao aost, nink ku vaja lõpõt' töid uskmalda kibõhusõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mozart umbõs 1780. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
- "Mo õige võtja ei ole veel tulnu; ja kui ta peäsi tulema, kas sina sis lasede mul toolõ minnä, kelle[le] ma taha?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
M?rsja esi k?neli, et kats munna olli loonu ja t?lle seletanu - kangeste karisten -, mitte kellegi k?nelda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
M?rsja haard m?istuse koko, joosk l?bi saarde ja soie kosilasile ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
M?rsja lipas ka tagasi l?bi saarde ja soie kodo poole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
M?rsja vaband henda v?ega, ent siski - mis k?neldu, too om kui tsirk lendaman, keda keaki kinni ei saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
M�tsah piat m�istma varjuda’, orienteeruda’ ja relvi k�sitsed�’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
M?tsavaht l?ts esi arr toost veerestki kavv?l? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
M?tsavaht sai arvu, et sus?l pal'lo t?htsamb asi vahti om kui uma naha hoitmine, ja ta l?ts ka julg?lt sus?l? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mu aigo jäi jo maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muaigsõ latsõ kasvi kolmõ põlvõ riigli perrä: vanavanõmba saiva latsiga kotun toimõnda. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Muakunn om Eestin väega harv elläi, kõgõ inämb eläs näid Piirissaarõ pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mu arost om soo määnegi seto kiil vai põimitu määndsegi tõese keelega, vai om hädä tuun, et kiräpilt olõ õi võro keelen nii kimmäle paigan? http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Mud'o tundu kah tüütämine ja elämine pääliinan suudsamb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Mud'u, ku sa ruttu valmis ehid, viib ta su ärä! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Mud'u võtva käest kinni ja veevä tõiste paika. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Mudajärve viirde tettäsiq Mudajärve tii. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/margo.htm
Mudogi ole-ei` edimedse aastaka lust ja lillepido olnu`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mudogi om näil sääl määnsegi eesti keeldse sõna` seeh. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mudogi või sjoo vällä paista ni õt oll` ainuisikuline otsus a paljo olulisemp om taa, õt ma peräst suudas uma otsuse är` põhendada`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mudo tuu um külm kihä all ja' või viil kahjo kah tetä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Mudu ei jooles na tast kunagi pääsnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/puusepp.html
Mudugi om hää miil, õt kiäki märkas ja kiäki vali ja kiäki tutvustas, a ma` tii õks tüüd täpselt samamuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mudugi om olnu` näid päivi ja om ka täämbä, koh öeldas, õt „ütsinä otsustas ja om autoritaarne“ jne, a sjoo käü paratamatult taa asaga üten. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Mudugo om hetki ku ma` mõtlõ, õt oll` nüid tuu vaja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Muduki piäp kik asja äste läbi mõtleme ja kõrraliku laani tegeme, aga sedä saap mitmen kohan õppi või targembide käest küside, kui esi tetä ei mõista. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mu edimädse’… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
"Muedu sa minu ärä ei tunne," kõnel tütrik, "mul om räti nukk vähä korale 34 poole kõrvale käänetu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mu esa ja vanaesa olevat käünu tedä kaibmah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
«Mu esä Möldre Rein om peri Kasaritsa kandist,» nimmas Karin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mu esä kuuli viil mõni aastak tagasi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Mu esäl om sääne kannõl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esämaa, mu õnn ja rõõm ( eesti keelen Mu isamaa, mu õnn ja rõõm ) om Eesti Vabariigi riigihümn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mu_es%C3%A4maa,_mu_%C3%B5nn_ja_r%C3%B5%C3%B5m
Mu esä oll’ väega emotsionaalnõ inemine, võro rahvas om ülepää emotsionaalnõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Mu esä ol’l viil viis’ aastakka mas`nuq, syss jäi siih (Tiilike külas) ka maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esä puhast 20 tiinu pääle poolõ vakamaa võrra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esä puul oll üts Peetska, soldat, jällesuur miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esä tullgi Piiri siiä vahtsõ kotusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esä ütel, et ku nõia man käit, sobija man, et tuu om suur patt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mu esä ütel, et võtkõ palakõnõ leibä, ku hommogu vällä läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu esä ütel’ vanast niimuudu, et pojal lätt häste, om liinan korgõ kotussõ pääl pasatskis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mu ettepanõk' om näütüses «Jutuajaminõ Otiga». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kira.htm
Muga oll Jaan suur sõbõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muguq latõrd`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Muguq nool'õ jätetä-es noid juurõjunnõ otsa es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Muguq nuuq olliq paksuq, nii puul tolli vai nii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Muguq rehe värjü kottalõ tetä-es huunit, et nuuq pidäväq tuulõ kinniq, et sõs anna-õiq tõmmadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Muguq vahtsõmiq Valli veski man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Muhamediusk vai islam om monoteistline usk , miä tekkü araabiamaiõn, miä põhinõs koraanil ja kon jumalas om Allah . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhamediusk
Muhamediusoliisi kutsutas muslimõs vai moslõmõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhamediusk
Muhammad vai Muhamed (täüsnimega Abu al-Qasim Muhammad Ibn Abd Allah Ibn Abd al-Muttalib Ibn Hashim , u. 570/571 Meka – 8. piimäkuu päiv 632 Medina) om muhamediuso põh'andaja ja muslimidõ jaos jumala ( Allahi ) prohvet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhamed
(Muhelõs) Mu kadunu mamma õks ütel’, ma olõ latsilõ tuud ka ütelnü: ma saa arru, et sa puult suud ei jõvva kinni hoita, a proovi veeränd! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mu hindä tütär om nõrgahumisõni kullõlnu plaati «Mina lätsi siidile». http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Muhumaa kõrval om mitu väikeist saarõkõist, suurõmbaq ommaq Kõinastu, Kesselaid, Suurlaid, Viirelaid ja Võilaid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhumaal om väega illos ja putmaldaq luudus ja sõbraliguq inemiseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhumaa põlistrahvast kutsutas muhulaisis ja Muhun kõnõldas muhu kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhumaa – saar, kon aig hengäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhumaast põh'a ja hummogu poolõ jääs Läänemaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhumaa tunnislausõq om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhu naisi vahtsõmb ündrik om uma kõlladse värmi saanu Edimädse ilmasõa aol saarõ mano merde jäänüisi säksä miine püssärohost , midä rõiva värmmises pruukma naadiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhu saar vai Muhumaa om saar Õdagu- Eestin Saarõmaa ja suurõmaa vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhu saarõn, Koguva külän om sündünüq ka kuulsa kirämiis Juhan Smuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhu saarõ naasõq tegeväq väega ilosat käsitüüd ja Muhu rahvarõivaq ommaq populaarsõq ja kimmähe kõgõ herksämbäq terve Eestimaa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Muhu saarõ pindala üten väikeisi saarõkõisiga om 206 km&sup2. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Mu hää tutva Ülo tull’ Leedust. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Muial ei olõ' ma tood sõnna kuulu' ku Koigu ja Urvastõ vallan. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Muial käävä serbämisega kokko kül laihõmba, kül kangõmba joogi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Muial maailman ei peetä jõulukontserte egaq keväjäst pito. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Muial mintäs õks hobõsõga sepä mano. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Muial ommaq tä veeren mägestiguq (hariligult 2000-4000 miitret korgõq), miä lääväq üle madalikõs vai ommaq mere veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
«Muial omma sändse lua antu iks tuutõgruppõ kaupa, et egä ettevõtja es pidänü eräle ammõtnigõga sõdima,» ütel’ Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Muial peetäs noid üte- vai katõkaupa. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Muid bussõ saa kaiaq lehe päält www.bussireisid.ee. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Muide inemise` kõnõlõsõ teist hääd, iseloomustadõh teid ausa ja konkreetse inemisenä, kinkägä om hää asju aia`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Muid eläjit olõi kuulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muide mi` aastaka käive oll` sõs midägi 1,8 miljoni krooni kanti, a parhilla om taa summa umbesb katõ nädäli käive. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Muid kõiki om ta vaivanu ja piinanu, ainult sullõ oll ta armas ja rõõmus - ta oll hall. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Muido Jumalal ol’l tuu märk, et temmä arq otsõnda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido edespäädi õga päävä jaos olnu inemine liinast süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Muido ei saa, ku kuukõ tükkü nellikümmend kokko!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido eläs Eestin kimalaisi 30 liigi ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Muido es saa tiidä, ku kutsi kyik inemise kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muidogi Tauli Ants ja märkmädä ei saa jättä Ubina Juhanit ja Teppo Aivarit ja… http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Muidogi kituse perr? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
«Muidogi kulus sääne asi är, et siiä valdkunda veidikesegi helgähüst tuvva,» ütles Põlva Keskkooli direktri Sarapuu Arvo. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Muidogi nuuq targaq meheq naksiq, et korjami ümbre, taast noq saa meile kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Muidogi olõsi ma nõuh,» ütel’ Võro 1. põhikooli katsanda klassi opilanõ Saia Kris. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Muidogi om ka väikeisi leevätegijit, kiä kotost vai laatõ pääl umma leibä möövä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Muidogiq jää-äs näil ello, koh elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muidogiq sai paremb esäle jalq ku tõõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muidogiq tä taha-as võttaq, et maq ooda eskiq Jumalat kostõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muidogi rahvas oll joq nälgä pia kuulmisel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Muidogi saas taad asja tetä valik- vai vabaainõna,» pakk tä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Muidogi tan om pilte tettü kõik aig, mõnõ pildi päält näet, et tuu kitsõ vas’kas oll’gi tähtsä ja… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Muidogi tetti ka põh'alik «visuaalne kontroll», a kah ei midägi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Muidogi’ om tähtsä, õt sõnolinõ laulasi’ nii, õt kooril om kerge perrä üldä’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Muido joht peetäi lujapäivä noq inämb pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido joht tiiäi, mis tuu Roll ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido kaq, ku saat kuna hobõsõga hõlpsahe ker’kohe, pant Jürile küündle, et hobõst hoiasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido` kella kolmest olli ma kaonu iga kõrd. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Muidoki olõnõs kogõmuisist kah... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Muidoki om JP avitanuq alostaq ja kyrraldaq Kaika suvõülikuulõ jt. võro liikmisega seot tegemiisi, 1998. a lehekuu Keelen ja kirjandusen kirotas kiräviisiprobleemest. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Muidoki om tuu Kurksina sild, vanastõ oll’ tuu kotussõ pääl Kurksina veski. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Muidoki saa võro kiilt mano oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Muidoki tulõ latsikoolitus, kon väiksembile suvõülikooli opilaisilõ opatas võro kiilt, rahvalaulõ, -mänge ja -tandsõ ja joonistadas ja tetäs luudusliidsist matõrjaalõst asju. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Muidoki veidükene nall’a tekk’ tuu luudusõ hoitminõ, ku kait tuud autojorro, mis kultuurikeskusõ iin kõndmist segäsi, a tõõsõlt puult tuu näüdäs’, et inemise tegeligult väegä tahasi teedä, kuismuudu elo säädi, et latsilatsilõ tsolkmalda vett ja murro alalõ jääsi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Muido kyik vesi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido kõ naid inemise päid ja jalgu süü ja süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido lõpõtasõ nä haudmisõ iks süküskuun är. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Muido miil pääh, a ynnõ kässi olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido mi olnu kaq nii puhta nigu elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido myni ull tiiäi midä mõtlõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido müvväs sääl iks egäsugumast talokraami ja muud, midä majapidämisen vaia lätt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Muido nakkas “vereviga” tedä liijastõ vaivama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Muido näid siih es näeq ku Sat’serinnah päät’nitsal ja ris’tipäävä Pet’seteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido olliq õks naaseq nooq päälauljaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido olõs kõik tõsõ' soendis tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Muido olõs näq kyik halvaq arq häötänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido olõs vast joba mynõlõ tsäristänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Muido ol’l jo ter’ve tõrdu raiseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Muido omma nä iks püüdnü nimmi rahvasuust võtta.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Muido om taa pillimehe elo sääne, et egäl puul söödetäs maru häste… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Muido om täl väega rassõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido om väega ikäv olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido om väega rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Muido om õks mu kir’äs, mu kar’as, olõ-õs ynnõ pulkõ pääh, saibast perseh ja kapju lahki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido om üt’s asi, aga kolm olõk’it om seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido pikk üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido pindre päält haina keeldä es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido saa-ai hobõsõllõ päitset päähä panda', ku piät sälgä istma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=239
“Muido saai, ku korja tükkü nellikümmend kokko.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Muido saai, ku kuukõ tükkü nellikümmend kokko.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido saai minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido saa õi inne arvo, et tõõnõ inemine võrokõnõ om, ku tä kõnõlõma nakkas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Muido sa mu juttu kunagi usu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido soo vuur' kyik lännüq sullõ sisse, nigu sa tundnuki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido syss tas'kuh õks hoit peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido sõit Pärnät iks «vällämaa» massinaga, a ku midägi puru lätt, sis piät tõnõ kõrraga võtta olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Muido tallit kõik naase asjad ärä, muudkui es kõnõlõ midägi mehega. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Muido tulõ teile trahv kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido tä saanu-us herräle mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido tüküs tihtipääle olõma nii, et noist paigust, miä jääse Tal’nast kavvõmbalõ, om aokirän väega harva juttu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Muido umatsõq naksiq nurisõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido vanakuri lätt tuu kannu ala piksepakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido vanapatt kargas aho takast vällä ja ütles, et äi no õigõ tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muido vasta es võta! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Muid riistu oll' kaq sääl saan'a nõal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Muid süüke tetäs ka kõõsagatsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muidu ei levva pesä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Muidu kah viidi Jõksist ja Mügrält küländ veidüq inemisi minemä, ei annaq kõrvuisi pandaq tuu laastamisega, mis Koorastõ puul käve. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Muiduki! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Muiduki aviti Padarit parteijuhi tiitli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/inne.htm
Muiduki ei tetäq tuud suurõn tapamajan, a katõ-kolmõ ruumiga väikesen lihunigutüükuan, määndsit om alalõ püsünü egan külän ja mis nüüd ökoliha päält jäl rohkõmb tüüd saavaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Muiduki, kyik om üle eletü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Muiduki luutse ta, et ta vannu tonte võitma saa. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Muiduki oll’ tan määnegi elektriline klapp, miä pand heedri allalaskmisõ kinni, ku vuulu pääle ei tulõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Muiduki om tan tarvitõt päämidselt mõtsakuiva palki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Muiduki tahtsõva latsõ taskurahha tiini ja arvssiva, et nuu mar’a võissi maaha müvvä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Muiduki tasus, arva ma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Muiduki teeda hirmuotsja sai kah tubli vaivapalga oma üüvalvamise iist, pääleki lupas härrä lõpmata suure tondi kingituse kah tervini timale. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Muiduki teeda tõse tondi jätiva mõisa sinnapaika ja lätsiva kos kolmkümmet; ütsinda vaene ristiga tont es saa paigastegi - jäi tervini hirmuotsja kätte. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Muidu kiteti nii kõvaste üles, aga ei ole ei tuu, ei taa. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=4&f1=2&m=1168&id=1169
Muiduki vali pernanõ väega, määndse lihunikuga asju aiaq: kes iks väega hää maiguga vorstiq tege, tuu manuq või ka kavvõmbalõ sõita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Muiduki võru keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Muidu ma välän talli man es käüq ku rahvast tull`, egäüts` pandsõ esiq hobõsõ ette ja läts` tüüle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Muidu om nii, et verevä kõrvalapiga kannul omma pruuni muna, valgõ kõrvalapiga kannul valgõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Muidu saava meist äkki pikkämüüdä säändse lääne muudu perismaalasõ, kiä muidu eläse suurõn liinan ja uma rahva kombist ei piä, a esinemise jaos ja rahatiinmises tõmbasõ tõnõkõrd määndsegi rahvarõiva sälgä ja laulva umbõs-täpsele kunagidsõ kodukandi keelemurdõn mõnõ laulu. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
"Muidu sa minu ärä ei tunne, ma oia kora jala kondsa vähä kõveride." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Muidu sa mitte juua ei saa, luba sii mulle, mes sul ilma tiidmädä kotu om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Muidõ hüägu lää-äi kavvõ. http://www.setomaa.ee/
Muidõ paastõ aigu saagovinah süvväs kykkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muijal õks oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muil õks om kevväj, meil süküs: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Muilõ kuningile anti kyigilõ maad, a Vinne kuningalõ anti ynnõ rist ja püss, et sa võta sooga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu imä ka käve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mu imä läts üte latsõga, kes kävvä es saa' tuu mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
- Mu imä ollki koost Kõõru külast, koh kõgõ inembält pallõldi pekod. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mu imä ollki peko pidäjä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mu imä oll targõm ku ma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Mu imä oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu imä selet’, et timä velenaan’e ol’l sorokasvetah küd’sänü mõõdi tävve vatsku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu imä võti latse üskä, lätsi üte vanamehe manu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Mu imä ütel, et temä läts Serka mehele, katskümmend viis hinge oll näil õga päiv lavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu imä ütel parhilla', õt pini kusõga' hämmäti kanebipakla' ar ja mähiti ümbre kidsi, sis arvati ka abi saavat. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Muinasao elokotusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Muinasjutupäiv algas kell 12 Obinitsa koolih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/news.htm
Muinasjutuq ja paigapäälne perimüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Muinasluu piass oleme mulgi keelen ja esi vällä mõteldu. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Muistidsõl aol vaihtõdiq inämbüisi kaupa kauba vasta, s'oo ilma aigu vaihtõdas kaupa päämädselt raha vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaubandus
Muistidsõq iraanlasõq ehitiq kanattõ (joogivii- ja nessütüssüstemme) ja jaktšallõ (iä hoitmisõ huunit), et vett ja iäd hoita. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Muistinõ aig naas' pääle inemiisi tekkümisega vähämbält 2 miljonit aastakka tagasi ja lõppi maailma esiq jakõn esiq aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muistin%C3%B5_aig
Muistinõ aig om kõgõ vanõmb aig inemiisi ütiskunna aoluun, tuu om tuu aig, mink luku panda-s kirja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muistin%C3%B5_aig
Muistitsõl aol ja keskaol oll' ainuvalitsus väega harilik valitsõmisõ vorm: oll' pall'o kuningriike, keisririike ja muid sääntsit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monarhia
Muistitsõl aol olliq sääl maa-arijidõ küläq ja suurõq poliitilidsõq ja usopääliinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesoameeriga
Mu iähki kül’mi rügä üt’e aastaga nii arq, et palohka marju kor´s’si ja noidõga os’ti rüä siim’ne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu iäst saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muiõl maiõl või elo ollaq hoobis tõistsugumanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mu jaos omma laulu man ütevõrra tähtsä nii sõna ku viis, nuu ütenkuun tegevä laulust kas hää vai kehvä luu, midä kas tahat viil kuulda vai sis ei jääki tä miilde. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Mu jaos om veidükese andsak, ku kullõ jäl, et võro vai seto vai mulgi keele kotsilõ üteldäs kongi, et egäüts noist om „eesti keele piirkondlik erikuju”. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Mu jaoss saiva selges paar asja. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Mu jutt käü eläjiidega sõlmit kokkuleppiist. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mu kadona imä mõist hussisõnno. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Mu kadonu imäkene kudi [kudus; punus] tuulaiga tarõh viisu [viisku] ja lugi tassamisi mõnt lauluvärsikest. http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
Mu kaemiskotos oll küük. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Mu kallis ämm oll’ vast juba mitu aastat Vana-Roosa kalmuaian puhanu, ku ütel hummugul ütel’ mu tõnõpuul: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mukka juhtus sääl ekä sorti tükke: viimäne kõrd käve tütre man Soomõn ja kelle ma säält laiva päält hindäle kodo võti… http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Mu kodo man om üts’ kotus, koh om Kuningatiik’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Mu kogõmus om sääne, et ku omma häste är puhastõdu kraavi ja kraaviperve, ega majjai ei taha sääl häste ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
"Mu koss ni pikäst, ko hobõsõ hand", ja visatas hiusõ' talle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mu kotoh oll' kah vana rehetarõ 1944. aasta sügüseni. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Mu kruvikäändjäst es olõ midägi kassu, a Järvoja Petsil olli väits ja juhtmõjupp, minka sai läbipalanuid kaitsmit paranda ja lõpus ka õigõ kotussõ päält elektrisüstemi üle sillada. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Muku kiäki es või teda hirmutada, ta es lää kelleki iin hirmu täis, es nakka kedägi pelgämä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
“Mu kuku maamakõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mu ku põliselänigu õigus om ellä traditsioonilist ello ja Euroopa Liidu nõudmisõ saa ai tuud õigust är võtta!» pahandas Mooska turismitalo pidäjä Veeroja Eda Haanimaalt tuu pääle, et veterinaarammõtnigu ei lupa täl müvvä sannan suidsutõdut lihha. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Muku teda es taheta vasta võtta, üteldi, et ruumi ei ollev. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Mu käest tahetas, et olnu kur’õmb kipõn, a tuu om mullõ rassõ, ei tulõ häste vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Mu kõrv saa tuust külh arvo, määndse luu ommava kõgõpäält loetu ja määndse ildamba ja määndse tõsõh tarõh ja tõõnõ kõrd, a tuu olõ õi tähtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mul Hiina turgu väega vaia ei lähä, a eläjiid ma kuvõrd tunnõ ja nii sis pannigi kokku eläjähoroskoobi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mul arqki oll täämbä ööse vasik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu latsõq ommaq kyik ausin ammõtin: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Mul eelä imä kooli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ei jää nyyt muud yle ku tennädä sannamiist, vihahavvutajat ja viituujat. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Mul ei jää nüüt muud üle ku tennädä sannamiist, vihahavvutajat ja viituujat. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mul ei olõ eski midä süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul ei olõ hinelegi midä süvvä, mis ma syss viil sullõ anna?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu lell ol’l lännü pääle perämätse pühi nurmõ tüühü, tappu arq piksega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul eski pahandus, tulõi maamat kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul eskiq om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul es olõki seonimaani tiidmist, miä mu Karula kandist perit esäesäst ja timä veljust sai. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Mul es olõ vaia. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Mul esä taht kodo miist võttaq, et poiga õi olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul es’ki ommaq sääl tutvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulgi Kultuuri Instituudi juht Alli Laande ütel, et setu mõistave äste vällä pakku oma vanu süüke — sedä pannive mulgi tähele nii Värska tsäimajan kui Lüübnitsan. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Mulgi Selts and´ vällä mulgi almanahhiq, kirot´ häste virka mulgi kiränigõ eluluuq ja trükke unõtõt tegijide loomingut. http://wi.ee/voro/
Mulgi ettevõtmiste toetus om mineve aaste 130 000 rooni päält kukkunu 95 000 pääle. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Mulgi instituut peap laani Mulgi Kultuuri Instituudi uus juht Kristel Habakukk and tääda, et tuleve nädäli nelläbe lääve vallajuhi ja mulgi kultuuri oidje ja uvilise katess päeväss Võrumaale Kiidi turismitallu instituudi arengulaani kokku pandma. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Mulgi keelel arvatas ollõv tuhatkund kõnõlõjat päämidselt Lõuna- Eestin Mulgimaal (Helme, Karksi, Halliste, Tarvastu, Paistu), miä jagonõs seo ilma aigo Viljandi ja Valga maakunna vaihõl. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Mulgi keelel olõ-i seeni ammõtlist staatust. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Mulgi keelen andass äid raamatit vällä. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Mulgi kiil jõudse ülikuuli Tartu ülikoolin saap edimest kõrda akate õpma mulgi kiilt ja selle iist ainepunkte korjate. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Mulgi kiil om lõunaeesti kiili hulka käüva Eesti põline piirkondlik kiil vai regionaalkeel. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Mulgikiilse uudise om raadjun. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Mulgi kiilt tundas innekõkkõ ku luulõkiilt. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Mulgi kiilt õpetep sääl Kitzbergi muusjumitare juht Asta Jaaksoo. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Mulgi kultuuri instituudi juhatuse liige Triinu Menning ütel, et na iki loodave üits-kõrd riigi-iilarven peris püsive ria pääle saia, aga selle jaoss om vaja viil tüüd tetä. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Mulgi kultuuri instituudi juht Kristel Habakukk kõnel, et perimuskultuuri oless vaja koolin õpete päämiseld selle peräst, et kiil om kadumen ja et Mulgimaa tähtist osa Eesti riigi arengun ei tahete täembedsel päeval enämb mälete. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Mulgi kultuuri instituudi päälik Kristel Habakukk korjap näituse jaoss kokku siitkandi inimeste tettu rõõvit, kotte ja muid asju, mille man om kasutet Mulgimaa rõõvakirja. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Mulgi kultuuri instituut saije ildaaigu endele Eesti kirjandusmuusjumist suure ulga minevel saandil tettu salvestisi. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
Mulgi kultuur om nakanu jalgu ala võtma nii et lust kaia. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Mulgimaa. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Mulgipaa man saap talurahva süüke mekki ja järgi tegeme õppi. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Mulgiq pidi joq surm saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulgi suurvalla mõttege om vällä tullu eurusaadik Toomas Hendrik Ilves, kes seminaaril ka pikembelt kõnel. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Mulgi tahave lihtsalt tõistest erineve olla ja kikke omamuudu tetä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mulgi, tarto, seto ja võro tekste võrdlõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Mulgi vurhvi annap manu Alli Laande. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Mulgi võiss kigepäält minna vaateme, kudas Setumaa valla ütenkuun tegutseve. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Mulgust sai kaia, ku kausi ahon läbipaistvalõ hõõgsi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mulgu tegemise kotsilõ ütel’ Üllar, et tulõ võtta kolmõ-neläsentimeetrine vai nigu vanastõ üteldi, puultõist-tolli puur. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Mulgu ümbre es ole määnestki aida vai tõket, nii istutiva saatkunna inemise taha puhma, et latse es sattassi alla. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
- “Mul halvaq rõivaqkiq säläh, maq tiiäi mitte midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul heit kõ risti pääle, ku mant arq lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul hendäl oll ka mõsumõskmise iist hulga hõpõkraami korjunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul hindälgi oll: maja ja laut palli maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul hindäl oll’ üts kruun ja autokaupmiis ütel’ külh, et taa iist ei saa sa inämb midägi, a ma kai ümbre ja võti riiuli päält pulgakommi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Mul hin’dälgi om paasstupada erälde ja süüdävä pada erälde. tuu om jo väega kuuh, jovvai timmä nii ar mõskõq, hot’ mõsõtki, tä iks pilgahhas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul hopõn situs rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul iks kolmi ynnõda: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/28.html
Mul joht õga hummogu saa-as kumardõduss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul joq kolmas kõrd siist vällä minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul joq lõppi aig arq vällä kävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul joq maaqki äestetü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul joq sääne hädä, nigu väist pite om joosnuq pikri verd täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul jäi kodu suude sulge, lavva pääle laululehte, kirstu kappi kõne kõlksu, parsile paeatus paberi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
«Mul jäi päävä lõpus sälg haigõs ja tuud es jõvvaki kaia, midä tõsõ möivä!» Saksamaalõ sõit Ilomäe talo preemiäkapstit näütämä ja mekmises pakma kah vast iks timä: http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mul jäiq kindaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul jäiq kyik vasigõq vallalõ, suurõq sikaq sulgmaldaq, kitsõq kinniq köütmäldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul jääs lihtsäle säänest villä, mis müügis ei kõlba. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Mul ka lühkoq rõivaq ja pikäq vereväq seereq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kasuesä arvas’ külq tuud kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kats poissi havva man uutvaq, kes meid siist vasta võtvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul kattõ arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mulke Almanakki» saap Villändi ja Tõrva raamatupoodist ja mulke kogukonde juhte käest Villändin, Pärnun, Tartun ja Talnan. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Mulke Selts tetti 1934. aasta jaanuarin Talnan. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Mulke ja setodõ ütine lobitüü om väega hää, valla tegevä ütehkuuh tüüd. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Mulkel oless siivasta vaja kokku panna Mulgimaa kaart ja ärä tähiste aaluulise Mulgimaa piiri, nõnda ku setu sedä oma maage tennu om. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
- “Mul kitsas asõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulk lät’s kavvõmbahe maa-alost pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulk mõistap rikkuses pidäde viil pallut muud pääle raha, olgu sii siss kultuur või ää sõbra või oma juure. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mulk olli väike olnu, nii et õiged vällä es ole saanu tükki. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Mul kolq poiga, maq läsk naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulk (taeva sees) tä ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kui tulõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Mul kulus nüüd poolõ tordi pääle säidse minutit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Mul kuuli tütär arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul käe sattõ merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul kästi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kästi kuninga mano minnä hummõl, ei kostiga ei kostilda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kästi vahtsõnõ nimi märki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Mul kõ pan’d’ jala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul kõõq sugulasõ tulõva kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul külq ol’l sääne naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mulla Antsul om kardokanurmõ 40 hektäri ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mulla Sadra - pärsiä islamistlinõ filosoof, teoluug ja Iraani kultuurilidsõ heränemise juht 17. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Mulle hirmsahe miildüs. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Mulle jo tsura kõplaga perst pite lei, ku ma mõtsah hako rakoh magama heitsi, ja Ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mulle küll ost mu oma ilosa klingli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mulle miildü luuletuse väega ja mulle miildüs ku latsõ kirotasõ luuletusi. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mulle miilü-üi` latsivanempitega tänava pääl kõnõlda näide latsist. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mulle miilü-üi` väega pall`o kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Mulle on antut keik Melewald Taiwas nink Ma päle. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Mulle tule miilde üts lugu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Mull oll üts väike maja, mu maja ligidal oli herra aid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Mull om kotun kolmõ ruuna , lillipoo, elleroo : http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Mull omma Solova küläh umadse, ja siält käve ma kadonu naase velega vije harolise lätte man kulda otsmah, kes esi mulle ka mitu kõrd tuost imelikust lättest ja tina-kirstu tävvest kullast kõneli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mullo saa siist, sa võta säält, Petra, Miko tast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul lä•s tuu `väega kih(h)äpiteh, et kuiss ma¦ss ni halvastõ jä•i. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Mul läts’ hing täüs ja kiruti kirä Eesti partei keskkomiteele. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Mul läts’ üts umbõs katõkilonõ linas är kah viil. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Mul lääi ahigi nii ruttu küttümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ andas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mullõ anna tekk!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ anti munnõ mõrrsä puol süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mullõ anti pääväst kolq marki rahha ja kõtutäüs süvvä, ku inne päivä jõua kuhjalõ päävihu otsa panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ ei miildü kasti ja raami. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Mullõ ei miildü liinah. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Mullõ hindäle Kiiora meelüs selle, õt tah pillimängupargih sünnüse' sündsähe ütteh mängmä Luhamaa nulga tsura' ja Tsätski nulga näio. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Mullõ hindäle miildüs paprõ pääle kiruta. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
«Mullõ hindäle om võrokeelidse Tähekese tegemine toonu vahtsit autorit ja teemasit,» kõnõl’ Ilona. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Mullõ hindäle tunnus, et as´al om jumõt külh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
“Mullõ hüä naane ja hüä kotus!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ inämb sinno nätä ei saa, ei kuulda ei saa, a ma õks veel siih valva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mullõ just miildüs tagapõh’as mängi, mitte et olt nigu kontsõrdil,» löüd Toomas. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Mullõ jäi_ks siko lag´a sarv. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/13.html
Mullõ jäi näq häste päähä ka kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ jäi väega miil’de. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mullõ ka jago rahast!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ kaq orrõkõisi-parrõkõisi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mullõ kaq vaija süvvä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ ka saiq pojaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ-ks võsi, muilõ vesi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Mullõ ku keeletiidüst opnulõ inemisele om seo väega huvitav, tuuperäst et esi kiiliga tüütämine näütäs ka, kost umma kiilde sõna omma tulnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mullõ ku kirä- ja keeletundligulõ inemisele paistus, et «öko» om jälle sõna. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
«Mullõ käü siiä üts naanõ tütrega, ütel’, et hallõ, et puhkus nakkas läbi saama, piässi iks viil mõtsa käümä, puhkusõ aoga om joba teenitü 400 euro ümbre,» selet’ Milvi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mullõ meeldü nii arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ mehe käest tull sääne kiri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ miildüse nii haridus, luudus, aolugu ku süük. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Mullõ miildüse väega ka laadu, miä tegevä paigapäälist ello tutvambas. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
«Mullõ miildüs kooli kotsilõ sääne sõna nigu «haridustempli»,» märgot’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Mullõ miildüs maal, et om iks uma kodo, mitte määnegi kortõr. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
"Mullõ miildüs maal, olõ terve elo siin elänü," kynõlõs Maire. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Mullõ miildüs tiatri, minkal om midägi kõnõlda, unista, tandsi vai laulda. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Mullõ miildüs vahtsit asjo pruuvi ni ruuga perre ja sõpruga jaka. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mullõ miildüs väega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
Mullõ naakõ_ks ti saaja saama: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Mullõ olõi raha vaja ei midäge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
- “Mullõ olõi rahha vaia.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ ol’l tä üt’s kal’lis käük’ ja ma hüä meele peräst lät’si pühä tii pääle, püh nädäli käügi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ omma keele kuiki nigu esihindäst külge jäänü. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mullõ om miildünü Gröönimaa lipp ni laplaisi uma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kira.htm
Mullõ pakutas timmä naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ peris miildüs taa asi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mullõ puttu vasta, minno pes’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ saiq asudsõq andõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/35.html
Mullõ seo viimädse aastidõ vabariik’ ei miildü ja kõik’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
«Mullõ soovit’ tohtri almageeli asõmõl iurorohtõ kah, a neo es avida sukugi.» Miis lei käega ja ütel’, et euroroho tei as’a hoobis hullõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
“Mullõ su kässi olõi vaija, ma sinnu tüühü panõi egas.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ säält anti, et peläkui juvvõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ sääne asi miildüs, sõs harinõs lats raha väärtüsest arvu saama ja tuust kah, kost raha tulõ.» Om muidoki ka sändsit, kiä korjasõ täpsele nii pall’o, et saia katõliitridse õllõpudõli raha kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mullõ säänest tarkust olõ-i antu! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
“Mullõ tetäs olt ja piirakit küdsetäs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ tulõi kiäki vadõrist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ tul’l tuu aasta hobõsist säänest kaihho, nigu parembat olõi vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ tundus, et aig om küdse, et laskõ paikligu väiku keele eesti keele ja inemise mano arõndustüüd tegemä. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Mullõ tunnus, et Talliina kant om tävveste tõnõ riik. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mullõ tunnus, et noorõ inemise tahtva minnä kavvõmbahe, tahtva oppi, põnõvit asjo tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mullõ tuu meelelahutus ei miildü sukugi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Mullõ tõi Tepi naane kohvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ unõh ütel, et kolq vuuri tahtsõ arq vällä tulla, a jalga pite hoiti kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mullõ vaia kullast tsirku ja säält ülti, et tuu ar' säält kullanõ hopõn, sõs mi anna tsirgu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
“Mullõ vajja kullast tsirku ja säält ülti, et tuu ar säält kullanõ hopõn, syss mi anna tsirgu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ väegä meeldü ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ või süämehe minnä, et mu käest mõnikõrd midägi küstäs ja saa midägi arvada, a sama häste või Navi poodi taadõ minnä ja sagõhe saat säält viil hulga targõmbat juttu! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Mullõ ynnist Iljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mullõ üts Rogova miis, vinne miis, ütel’, et miq korja ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul mo kummikit väega vajja, es julgu ma` siia tulla, täämpa ütli naasele, et Nassari-Vello õkva läts, naane ütel, et no mine sis sa ka nüt ruttu. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Mul muud ei olõ sullõ varra anda, ku mütsü, mis näge kyik üle ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul naane küdsä pliine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul naane om kui inne ja om kui võõras. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul naas´ hirm.” http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Mul naas’ kõrraga hää. http://www.purilend.ee/node/3125
«Mul naas’ ütest mehest hallõ, vahedi pillil helü är – saa inemine jäl mängmä, noh!» sellet’ meistri. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Mul naine istut kapstit, tuu vanamiis tulli mõtsast tüüst ja ütel', et: http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mul naisel om latsekene saanu ja nüüd tulli ma sõsard ristketsile kutsma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Mul nakas jo õige kõrva juur süütmä [sügelema], kui ma herrä häbist peä pästma; ent säält tulligi mulle meelde: mõtskits võis ka niisama teta, ja nii ka ütelisi ütest kuulist kats haava saia [saia]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Mul noq veleq silmäq karmanih, umaq silmäq pääh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ol'l' kats poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ol'l tuu lapikõnõ, väike, üte puuda külvi. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mul olessi yks ilmutus 'teedäandmine', kõlas joba peris kodotsõlt, a tuu om syski juhus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mul oll' kõdi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
"Mul oll' ütsi väiko velle..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Mul oll` esiki miil` nii kurb, et ma piät pääle avitama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
«Mul olli hää kundõ ja tüüd oll’ nii pall’o, et pidi sakõst perekunnapidost är ütlemä,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Mul olli iluse ja temäl olli kirbu pääl. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mul olli kah jala' haigõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mul olli kaits ääd penni, Tukš ja Krats. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Mul oll inne kõrd vahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olliva «Tagamõtsa» kõgõ ohtligumba osa. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Mul oll kar’a ruusk käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul oll tuu vaivaja. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Mul oll´ esä ja imä, nuuq pidivä ummi latsi iist esiq huult kandma. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mul oll üts väike maja, mu maja ligidal oll herra aid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Mul oll’gi Liinamäe vanaimä – ma vast es tiiäki sõs, et tä nimi Elfriede om – ja tõnõ oll’ lihtsäle vanaimä, selle et tä es elä pikält kongi! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Mul oll’ kül signaal pääle säetü, et ku pütt täüs saa, nakas’ signaal pirisemä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Mul oll’ mälestüisi korjamisõ aigu üles kirutõt, et toda tüüd sai tetä tasadsõ sannaussõ pääl vana vikadi vai nührü kirvõteräga. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Mul oll’ suvõl aigu, võtsõ kätte ja tei är. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Mul oll’ vaia tükkü massuammõtnikku ja kai külä pääl ümbre, kes säänestmuudu vällä nännü ja sändse helüga olnu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mul oll’ vaihõpääl sääne pilt silmi iin, et pidokuulutusõl võinu olla mi nime ja ilvese pilt. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
“Mul olõi aigu suka kammanda, mul vaija edesi rühki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olõi hamõhtki sälgä aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olõ-i inämb Toomassõlõ midägi opada – ma opi nüüt timä käest,» löüd Tartes tõõmeeli. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
“Mul olõi kohe minnäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul olõi midägi vadorilõ anda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul olõi miist kotoh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul olõi muud pahandust, ku latsi joht olõi, kellele varandusõ jätä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul olõi muud sullõ parhilla süvväqki anda, ma keedi kiislat, ma anna sullõ kiislat livvakõsõ tävve.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mul olõi rahha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olõi viil aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olõki-i käterätti! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Mul olõ-õi aigu, mul umma luidsa-livva [lusikad-liuad] mõska ja tingu-täi tissi [tingud-täid nokitseda] ja kootsli [koondla] perä lõpõta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
-“Mul olõõs aigu, mul ol’liq lehmäq puhastaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul olõ-õs sääl midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ol’l kolq puultsysard ja üt’s veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ol’l väega häpe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul ol’l üt’s vana tädikene Nap’iküläh, üt’s vana tüt’rigukõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul om Võromaal pall ` o sõpru ja sääl om ka väega illus: üüsine vaikus, tsirgulaul..." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Mul om Võro valitsõjidõ peräst piso kurb miil'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Mul om ah’o otsa pääl kolq karpi, üts om must, tõõnõ hõbõhõnõ ja kolmas kullanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om aig jo täüs elet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul oma vana esä opas." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mul om aŕ meelest palĺo lännüq. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
Mul om hallõ nii arq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om hirmsa suuvärk, ma ei saa! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mul om hopõn haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om hää miil, et ma elli tah joba inne umma sündümist! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mul om hää miil kutsu teid III Umalõ Pidolõ! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Mul om hüä elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om hüä miil’, õt mu eläjidega midägi juhtu-s! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Mul om iks meeleh Kauksi Ülle jutt võro kiränigest. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mul om ilotu kaia joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om jo kolmi hoitijata: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Mul om jo nii lämmi, nigu jõuai inämb kuigi olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om joq aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul om joq kotoh uma riik ja tegemine.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om jo utar kyik ar paistõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Mul om kaalendrin üles kirjutud, mis pääväl edimene lumi tul'l. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
«Mul om kah UNESCO aianukan!», «Puulpäävä kütämi uma UNESCO kuumas!», tõi tä vällä rõõmuhõiskit Mol’ovihu savvusanna leheküle päält. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mul om ka ka'ts kõvva poiga; nuo omma parhilla jahi pääl, a üöses tulõva naa õks kodo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Mul om ka kats kõvva poiga; nuo omma parhilla jahi pääl, a üöses tulõva naa õks kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mul om kats kotust: sündünü olõ ma Jämejalan Villändi lähkül, tuu om kah väigukõnõ kotus, kolm-neli majja, haigla ja park. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
"Mul om kodojänes müvvä." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«Mul om koton pall’o pille, a seo pill oll’ viil puudus,» selet’ vanaherrä, kandlõtegemise laagri kõrraldaja Udrasõ Milja esä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mul om kuus ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om kõtualonõ tunnõ, et pia tulõ maailman söögiga suur jama. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
"Mul om küll, aga tuu om kuradikatõl." http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Mul om küll tunne (ja või üteldä, et ka lootus), et säändside pretensiuunega kunst (incl. arhitektuur) kooles vällä ja inemise loomust nakatas tõtitselt arvestama ja seo perrä timä jaos kunsti ja eluümbrust tegemä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Mul om kümme kopkat rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om kümme põldu, kõigilõ ei jõvva kar’ust osta. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Mul omma ettevõttidõ iinotsan noorõ päälenakkaja mehe. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
«Mul omma hää ja targa latsõ!» ütel’ Elfriede uhkusõga. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Mul omma jo ratta pääl leeväpätsi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Mul omma meelen neurokirurg Veldi Heino sõna: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
«Mul omma neo jalahoitja jo säändse, et ku nä siiä joudva, omma nä täüs, a hopõn viinahaisu salli-i ja säänest jalahoitjat taha-i,» kaivas’ Kangro. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Mul ommaq sääl umatsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om meelen, ku kadunu Kalkuna Agu tull’ mu poolõ üte valgõ foksterjeriga, et urujahti vai nii. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mul om meelen tüüoppusõ tunn: anti ravvatükk kätte ja üteldi, et tuust piät vassar saama. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Mul om, mis mu esä om andnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om naid hää pitä tuuperäst, et mul oll’ kats suurt vainlast: rebäse ja kulli. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Mul om nii illos' kosilanõ, nigu ilmahki olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul om nii suur ynn, et üte suurmateräga sööda kyik syjaväe arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Mul om nimi Joosõp.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul om nimi esiq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om nüüt tutvit üle Eesti. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Mul om paar firmat, kes tiidvä, mis ma taha. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Mul om pere ja kodo mõlõmbal puul. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
"Mul om raha külält, mul om raha külält." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mul om surm joq, ma siiä koolõ arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om sääne kass, kes tege kyik sinu iist tüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om sääne tüü hood´a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om sääne väiku fail tüü man arvutih, kohe kõik mõttõ kirja panõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mul om sääne ynn: saa kolm poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om tah kats karpi aho otsa pääl, üts kullanõ, tõõnõ hõpõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mul om tan 36 hektärri maad, taha tetä säänest dendraariummi, kohe saava mu opilasõ ja tõsõ huvilidsõ mitmõsugutsit puuliike kaema kävvü,» selet’ Räpinä aianduskooli ja Luvva mõtsakooli dendroloogia oppaja. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Mul om terve virn kokaraamatit, midä mõnikõrd juturaamadu asõmõl loe. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mul om tsirkõ innembi kah tulnu, mõtspardsi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mul om tunne, et pia omma asja nii kavveh, et parep olessi kiränikule massa tuu iist, et tä inäp ei kirota kui kirotamise iist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Mul om tunnõ, et õkva maainemiisi putt kõgõ enämb ka tuu jutt eloaig opmisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mul om vaia tuud küüki üts päiv nädälin, ku ma lihha suula. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Mul om vaija taivahe minnä, a mõistai vinne kiilt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om veiga hüä miil', õt sääne leht' om sis nüüd ilmunuq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
"Mul om vidänu naidõ vannu inemiisiga ja nii ma mõistagi asju vanna muudu tetäq, niguq latsõpõlvõn külänaisi man näi," selgit` Erika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
“Mul om viil nii pallo varanduist, nigu mahume kyik elämä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om viisi aita ja kuusi hopo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Mul om viis last ja kümme latsõlast! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mul om üts kotus / K. Kirber ; sdn. A. Ritsing ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Mul om üts mulk, ma tii ütte mulku, ma topi tollega kinni, mis minu taga ripendas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1987
“Mul om üts tütär, a muq sysarõl om külq kuus tütärd.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul om üts vaenõ vanainemine üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul otsani hädä käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul palli elomaja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul perä pääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul pulk, sul mulk, mis minu pulga takan ripendas, tuu su mulku katt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1987
Mul puudus ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul puudus olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul saa paar poigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul saava pia pulmaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul saavaq sääntseq latsõq, ku kuu kukruh, päiv otsa iih, muu kihä kyik taiva tähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul sai häppe: silmä paistõti kõik üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mul sai noq aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul sei ar latsõ pudru peoga poolkast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul siih kandsukõnõ leibä kaq om jaq puul kalla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul sõsara q mõlõba q mõistsõva q , a ma mõista-s. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
"Mul süvväs, lavva päält satasõq palaq maaha, niq nuid kaq võetai ülest." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul tule hommen opetaja, ma ei saa sinnu võtta!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Mul tull’ plaat vällä, tuu lindistämine oll’ mu suvõ tüü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
“Mul tulõ arq koolda sool aastal.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul tulõ-i vällä kotussõnimmist üldiselt kynõlamine. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
- "Mul tulõ minnä ütsälepääle süvväq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul tulõ noq jäiäqki taivatoest joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul tulõvaq pojaq kodo, nuuq sööväq su kõrraga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul tädik’ene, tuu iks naar’d, et taa om hõlmah magahhusõ peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul tõmmas’ üts karp kuvvõmeetridse õngõlati poolõs. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
“Mul tõõnõ käsi ei painu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul tõõnõ veli tull kos’tma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mul uma joq ammugi ar tapõt.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul umaq kalliq veleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mul um hää miil, et suur hulk inemiisi saava tuust tundmisõst arru, laulja kõnõli, et mõni laulurida naas’ eski «kummitama»: es saa näid inämb pääst är,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Mul um kolmsada ruublit viel hinne tiijüsih, ku tahat sis ma juhada sullõ ärr’, a ku taha ai, sis ma oppa sullõ kolm sõnna ja juhada raha kelle muilõ! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mul umma hää tudõngi, tiidüstüü edenes häste. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
"Mul um väega himo kallit kaalahelmi, nii kui mõnõl rikkal tütrekul umma, tuu tarbis um mullõ rahha vaaja." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Mul um väega hää luum, kes eläjä [elajad, koduloomad] kõik õiendas väega ilustõ ärä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Mul um üts hää sõbõr, kes sai ehtsä ilmutusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Mul vaija püssäga pruomi tettä, a ma hott lasõ saadakus sinnä olõkihi sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mul vaija ristjätsile minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul vaija süvvä ja minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul vana Kosselka tädikene kõõ ütel, et pallõlguiq Jumalat, pallõlgõq rohkõmba Migulat, Mikul' õks arq avitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul viidi sysar’ mehele Ignasõ kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul viil ahigi küttüi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mul viil om hüä peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mul viil palgapäivä olnu ei olõ!» muhelõs tä. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Mul väega rassõ om vällä tullaq” Mehekene joq arqki märke, et mis tah asi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mul väiga' hannaotsakõnõ külmas, lasõ no' sisse!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Mul õkvalt püss peon, aga inne laskmist hõiksi: http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mu maailm omgi sääne: tollõ pargi meeleolo ja Räestü kandi meeleolo. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mu man ka ikke õks käüde. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Mu mano õks käüdäs, ku om tsusanu hainalunõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu meelest es tohtnu inemiselast õigõkiräga sukugi piinädä. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Mu meelest kah! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Mu meelest külh eläs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mu meelest olõssi õigõ tuu kolmas variant. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Mu meelest olõs viis eestläst Vänkuuveri jaos viimäne piir. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Mu meelest om kitsõpidämine õkva sääne kuntimüüdä asi. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Mu meelest om seo lihtsalt rummal, ku paar aastaka perän tuud, ku programmi tuleva inglise keelen, tetäs kuigimuudu eestikiilses ja tuu kiil om väega imelik ka. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Mu meelest om sääl seen väega pall’o su hindä lukõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mu meelest piässi tuu lipp olema just vana Võromaa lipp, niida, et Põlva vai Hargla inemise ka võissiva tedä umas pitä ja üles nõsta. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mu mees ku kodo tulõ, su ar kõrraga süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu mehe esä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu mehe tädi olli, pidi Antsvalda minemä, olli viidu Koigu valda. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Mu miis ja tytremiis panni vahtsõ verevä katussõ kah pääle ja sann näkk’ vällä tyky parõmb ku inne. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Mu miis kodo tulõ, nii ar su kõrraga süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu miis ku tulõ, tuu arqki su süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu miis’ lät’s üt’evoori kos’tma, naas’ tarrõ minemä, ni Nat’i läve pääle vasta, et kos sa tulõdõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu murõ om, et ei olõ nii pall’o aigu sugulaisiga läbi kävvü, a sõsar hoit sugulaisiga tihtsät köüdüst. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Mu naabrimiis ja sõbõr Jüva Sullõv oll′ kah sääl. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Mu naabrimutt', inneskine Tarto liinavalitsusõ liigõ ja sopajoodik om pääst puruhaigõ, a Lemming ei näe õks… http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Muna hind om veertämise aigu kats või kolm senti tükk, aga õdagu munne tagasi ostõh om määrat muna hind joh sent vai kats kallimb kui veertämise aigu. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Muna hind tetti joh inne mängmist veertäjite puult kindlast, siis kui kuagi muna ost, siis piät pandma muna raha kohegi saapa karpi või oll midägi muud raha panemisõst. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Muna klopiti peräst sisse. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Muna_ks mõõga otsah oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Muna-ks pujal, muna tä pujal käeh olli. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Munamäe tornin om sannanäütüs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Muna mõõgal otsah oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Muna mõõga otsan om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Muna ol’l kaq tütrikkõ käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muna omma valgõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Muna om märk tuust, et egä kevväi sünnüs kõik elläv vahtsõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Muna päält mõs'te jah, õt sis saa ausa tüt'rik, koh keset morro mõite puhta plat'si pääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Munaq piät kõõ olõma matusõ päävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muna seeh oll vahtsõnõ 10-ruublinõ kuldraha! http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Muna tapp kyik kolq veljä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Munaviirutaminõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mungakõnõ üt’el’ muidogi suurõmbile ja tet’ti ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mungaq har´otasõq viil õigõt eetilist üllenpidämist, mungakogukonna tugõmist, tähelepandmist ja meelehar´otuisi, pühäkirätundmist, elämist välänpuul harilikku ütiskunda, usokombit ja muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
- Mu nimi om Mikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Munnõ lassi piima sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Munnõ süüdi pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Munnõ veertedäs kõik kolm lihavõtte päivä läbi, hummogust õdakuni. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Munnõ viirutädi kõik lihavõtepühi aig ja nätäl aigu pääle pühäde. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Munõ ao peräst tul’l mul tuu käs’nä kotusõ päält kat’s vaiba nõkla kas’vi väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Munõ ao peräst üt’s kattõ arq, a tõõnõ jäi kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muo rahvas une magasi, külärahvas kääni külle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Mu otsusta tuu ei olõ, a ma näütüses ei olõssi Kuldri kooli kõrdategemises rahha andnu. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Mu peremehe ratta omma ti var’o all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu pernaane olõvat nännü, ku olõvat tulnu rehest vällä, lag’a kaab pääh, sinelitükk säläh ja läts alla orgo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu peräst või tuud Lätist kah tuvva, ku mi uma leevätehassõ tuud tetä ei taha vai ei mõista. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Mu poig kirot' tuu päält hindäle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu poigõ, Elmar ja Arnold Trussmanni koolist puudumist (hingämise päivil) es olõ mul võimalik 17. rehekuul s.a. hoolõkogolõ vabandama tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mu poolõ lävegaq, mõtsa poolõ pajagaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu põlvkund om kah inämb-vähämb, a noorõmba eläse, söövä joba võlssi. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Muq neläaastadsõlõ tütrele ygal juhul miildü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurinne.htm
"Muq piniq toovaq tuu topsi arq, kost noorõq joovaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Muq puul olliq kaks vannamiist üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muq puul om kortinah üts sepp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muq vanaimä ol'l saanuq mano, ku keldri ussõq olliq vallalõ, rahha kuivati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu raha ja müts oll ar võet. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Murakami Haruki (Haruki Murakami, sündünüq 12. vahtsõaastakuu pääväl 1949) om jaapani kiränik ja tõlk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Murakami Haruki om pandnuq ümbre pall'o Fitzgeraldi Francis Scotti, Capote Trumani ja Salingeri Jerome’i teossit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Murakami edüsromaan „Kullõq tuulõ laulu“ ilmu 1979. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Muraskina ol´l üts läti paaba. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Murdumispunkt oll’ kolmõ nädäli peräst, ku tüübi ütli, et läämi Õllõsummõrilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Murdõ saisun võro keelel om koolin uma kotus olõman. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Murdõsynaraamatist om seohu raamatuhe sisse võet suurõmb inämbüs Võromaa kihlkunnõn, Setomaal, keelesaari (Leivu, Lutsi ja Kraasna) pääl ja Lõuna-Tartomaal levinüist synost. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Muri, Mudi, Muki, Tuks, Taks, Kaaru, Karu, Pati, Kudi, Kuti, Krants, Lond'o, Pond'o, Pun'u, Assu, Reks, Sapi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
"Muri võta!" http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Murol raudväräq iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muro pääle läts, “Miq syssõn jalq siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murras' toolõ kaq viil vatska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murras kistavarrõ katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murre om osa kultuurist ja luudusest ja nindaviisi loomulikult tuless sedä õppi kah. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Murriq saina ar, saiq kulla mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murriq sanna ussõ maaha, murriq papoq kaq kyik purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murrõl' kõõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murrõ oll’ jo medägi prostat. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Murumuna tolmu panti ka pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Murõh't' ku murõh't' tuu naane sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murõhhaguiq midägiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murõhtagui midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Murõhtagui midägiq, külq tulõ hopõn’ tagasi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Murõ uma keele ja eloviie peräst, esihindäs jäämise peräst, uma rahva peräst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Mur’d’ aida sisse muidõ kutsitkitega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Musitsok, tavai, tulõ mullõ ala!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Musketärijant Võrumaa sousti seen Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Musklidõ otsan ommaq hinteq, miä näid üte ehk katõ luu külge kinnitäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Musklidõ vaihõl ja pääl lövvüs sakõstõ rasva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Muskliq ommaq suurõst hulgast väega peenikeisist lihanarmist kokko pant, miä üte hõrna koe läbi, köütmise kudõ nimi, kuun püsüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Muskliq ommaq vereväq nätäq, selle et näist arvamada hulk peenikeisi suuni läbi käü, miä verd täüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Musklis kutsutas liha kimbokõist, miä sais inemise vai eläjä luiõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Mussolini Benito ( Benito Amilcare Andrea Mussolini , 1883-1945) oll' Itaalia pääministri ja diktaatri aastagil 1922–1943 ja peräst tuud aastagil 1943–1945 juhtõ tä S'aksamaa marionetti Itaalia Sotsiaalsõt Vabariiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mussolini_Benito
Must Mikk moro pääl, lihatükk tur'o pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1274
Musta Paali naane oll nännü Kundrusõ küläh, ku kar’ah oll käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustahamba küläst Lustimäe talost. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Musta ja Valgõ järve vaihõl um üts kunt, nimi Kalmõhtõ saar. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Musta, ligi maad kerega. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Mustal kitsõl keeroq sarvõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/28.html
Musta mõttõ tulõva päähä, nakkas hallõ kõigist koolnuist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mustaq ridaq törgadi arq ja pan’ni taari pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustelaiga olli üts mees ütsinda koton ollen, pika ülevan oleki perra piru tule ära puhasnu ja magama heidanu, sääl nakas keaki põrmandu alt pikkamise toristama: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Must hopõn, ku vihhas om, syss olõi sukugi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must härg jõie ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Must härg jõi mere. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Must härg lauta viidi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Must härg läits lauta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Must härg mürräs müürü sisen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Must härg ärä rüübäs. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mustikit tasus kokkoostu viiä, selle et puulpäävä küsüti Võro turu pääl mustigakilost kolm eurot – õnnõ tsipakõsõ inämb, ku kokkoostja masva. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mustik lätse lauta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mustik vai must'kas om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustik
Mustik ära jõie. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mustik ära jõije. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
"Musti, min' tuu' sa' mu piip är' sannast kõgõ kepiga!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Must kana lak´ka rääbits´. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Must kikas är jõi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Must kurat moru pääl, tükk liha turja pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1274
Mustlaisi lipp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaisi om eiski Jaapanih . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaisi uma nimetüs om Roma , miä tähendäs miist, abielomiist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlanõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustlanõ hiitse vasarat kõgõ kavvõmbahe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Mustlanõ käve ka Aino puja Ülo man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Mustlanõ küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustlanõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustlaskeeleh om 8 käänüst ni 2 suku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaskiil esiq kuulus Indoeuruupa kiilkunda , alguperälidselt om tä hindi ja sanskriti juurigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaskiil om egäh riigih, koh mustlasõq eläseq, esiqmuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaskiil om mõotanuq paigapäälist kiilt ni võtnuq säält ka lainõ üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlaslauluq kõnõlõsõq pääas'aligult rändämisest, murrõst, rõõmust, armastusõst ni surmast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlasõq ommaq Põh'a-Indiast peri rahvas, kiä täämbädsel pääväl eläseq Euruupah , Aasiah , Ameerikah ja muial üle ilma lajah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Mustlasõq ommaq tulnuq Põh'a- Indiast umbõs 9. aastagasaa keskeh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Must lehm jõi ära. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mustmanni mõts, Sitamägi, Peldämägi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Must mees kuusõst pallõs õigõ halõhõhe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Must meri om sisemeri Lõunahummogu- Õuruupan , miä läbi Vaihhõmere ja Egeusõ mere putus kokko Atlandi suurõmerega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Must_Meri
Must miis turu pääl, tükk liha turja pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1274
Must mõtõh möiräs tõistõ hulgah~: http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Must oll´ mullapöörijäl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/16.html
Must om sääntside asjo värm , miä kirgä-iq ja peegeldä-iq nättävä spektri ütegi osa valgust ; nääq niildväq kõik sääntseq sagõhusõq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Must
Must pini. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Must pini ol'l üüse illos' nuurmiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must pini pan'd' ynnõ üte voori ojja villaq, niq olliqki mustaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must pini tarõ ussõ man, õi haugu', õi purõ, a' tarrõ ka' lasõ-õi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
Must soldan j?i ristikaalast viskamisele truis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Must soldan kost? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Must soldan ol?kis m??negi ristiinemine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Must surm oll' üts kõgõ suurõmb kadsoepideemiä maailma aoluun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Must_surm
Must, suur oinas tulõ talvõl vasta, nigu sõraq krõps'vaq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must sääntses¦sarvõp¦pään, obõsõ kabja alh ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Must tsirk kaarnõh ja teeda, nuuq talidiq tälle tuu elävä vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must-tsirk kaarnõh kõõ näid ravit’s’ kõõsagamaidsi süükegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must-tsirk kaarnõh saat’ kuningalõ viil uguritsa süämesoolatsõs pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Must täkk om temä esi, nüid aa raudkang tulitses, pistä tälle kurku, aa sis päitse pähä, võta tuu kivilahutusaamer, karga sälgä ja pessä iks pähä tolle valge märgi pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Must tõld oll. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Must´o-lehmäq, õllõlõllõõ, mulla pääle, õllõlõllõõ! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Mustõ eli kolmõkeske velitse, noid oll kats tarka, a kolmas oll turak, ni kuoli noil velitsil esä ärr ni sõs saadõti tuo vana turak Petserihe, puhete kraami tuoma, ni läts timä Petserihe kulpõ ni luitsite perrä ni pato perrä, ni tõi timä ka tuo kraami kõgõ ilosahe ärr ni tull kodo tulõma, ni näkk, ku tie veereh istõ üts vana mies, oll tõnõ pless pääga, ni täll läts tuod vanna miest hallõs, et timä pääl väega külm oll ni pand tälle uma ostõtu paa päähä, ni tull jäll veidikese maad edepoolõ, ni näkk, ku sääl haraka ni varõsõ täniti mäe otsah, ni timäl oll näid hallõ, ni kai, kuis nu vaiki jääsi, ni pill noilõ kõik viimäne kulbi luitsa ärr käest, ni tull jäll veidikese maad edesi, ni oll tie pääl veli maah, säält taha as hoppõn kuigi üle tulla, ni timäkene puistas sinnä soola maaha vette ni sõs tull hopõn üle, ni tull tuo vana turak tühält kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõ elli üts paha hiitra-hööläjä, kia naist tahtsõ naada võtma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mustõlaiga elli üts vana mies uma tütrega väikuh tarõkõsõh, ni tull üts võõras mies ka näide mano uma tütrega, ni küsse hinele asõnd, ni vana mies lubasi ka näile, a timä vett tiijägi’is, et tuo vana halv oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõl aiga es olõ tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustõlaigu elli sõsar ja veli ütteh ni armasti väega üts tõist. a ku sõs veli naase võtt, sõs läts sõsarõ elo väega halvas, ni timä naas kaigildõ sõsart kiusama ni kaivas timä pääle, a iks veli taha as kuigi sõsart ärr vihata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõlaigu elli üts kaubamies, tuo oll kõgõ rikamb üle ilma, et säänest kohki ni rikast olõ õs, ni kuuld, ni kõnõldi, et vahtsõnõ Jumal um maa pääle tulnu ni käü rahvast piteh ni tege rahvalõ hüvvä, ni timä lähät ka sõna ni kuts tedä umalõ poolõ kostma, ni lubas ka minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõlaigu oll nuor tsura, tuo tahtsõ ka hinele naada vara korjama ni võtt tõnõ setavigla kätte ni tsungõ tuoga tükü maad üles aidvierde ni heit sinnä kesvõterri pääle, a vett ku sõs kesov piesu kosuma ni kasvi poha hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõlõ ja valgilõ tetti erälde kooliq, haigõmajaq, tsukõluskotussõq jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Mustõ ol'l mitu vägimiist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mustõ oll esäl kats last, tütär ni puig, nu väega tõnõ tõist hoijõ, ni ku esa naas ärr kuolma, käsk timä näil ega hummogu ni õdagu tõnõ tõist teretämä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mustõ olliq rüüvliq ja rüüvlitaarastiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mustõ 1 oll ütel imäl-esäl kolm tütärd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Mustõ olnu üts kuri mõisnik kutsariga Vastseliinast Võro poolõ sõitnu, ja herrä sinnä järve, kõige ta uhkõ tõllaga lasknu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Must üü kata-ai musta tüüd. http://www.setomaa.ee/
Mu suguselts om Võromaal suur. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Mu suuv om, et seo tark ja truksa tütrik saanu kõrraligu haridusõ. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Mu sysarõl om külq kolmtõist tütärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mus’tinõ säädüs - lautsõpuuq ül’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Muta näe ma mõtsah egä päiv niigi,» naarsõ Toomas, kes juht mõtsakogomisõ ettevõtõt Tooland. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mu teedä edimält sääne plaan oll’gi, a kohe tuu kattõ, tuud ma tiiä-i joht. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mu teedäq ei olõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Mutikõsõ käest olli küsünü tiid ja tuu oll’ näüdänü Otõpää pääle, et minke sinnä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mutsu Eldur (65) Räpinält (pildi pääl) : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Mutsuhito deviis oll' Meiji ('helksä valitsus' vai 'valgustõt rahu'). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
Mutsuhito ( jaapani keelen 睦仁) vai keisri Meiji ( 3. märtekuu päiv 1852 – 30. hainakuu päiv 1912 ) oll' Jaapani keisri 1867 . aastagast 1912 . aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
Mutsuhito vei uma residentsi Kyōtōst Tōkyōhe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
"Mu tütär um tuud tüüd ja süüki harinuq." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Muudatuisi tetti kooli sisemädsen elon kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Muud ei saa, ku ti' vahtke' ja küsüge': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Muud ei taha, rao kura jala suur varbas maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muude naar jäi vähämbas, mõne ka usksiva, ja võlsja herr jäi julgembas, et veel kõrra kutsari vabandus häbist päst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Muud enämb näeki-is aita ei hoonõht ku tuu sängülaud, koh noorik magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Muud es näe kui tsiakari ja karjus." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Muud halva olõi tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku arq süü ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku härmäq kyik suu iih olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudkui kauplõs tütarlast uma pojalõ naisõs. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste3htm.htm
Muudkui ütsainus olli tahtnu tedä ka ärä tappa ja timä olli läbi mõtsa saanu pakku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Muudku joosõ huhmõr! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku juvva ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku kaibõt’i väl’lä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku kaos ja kaos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku kiä vaesõmp, syss kavvõmbahe inämb piäkai, a kuuõnädäli lavva pidä õgaüts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku nõudsõ, õt määne ruug teil õks om. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Muudku sooliguq ynnõ ümbre härä sarvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudku ütle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud ku üts Turak-tuhkapusja, Seedel-sitapaun om ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud küsüki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud lövvä-äs, ku sumka tävve rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud ma roho poolist olõ-õi kuuldnu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Muud ma tiiä-äi midägi, mis viil üldäs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Muud oll sääne, et palanulõ viidi kraami ja puid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud olõi pal’lo kuulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud olõ-õs kedägi, ku valu päähalvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud olõõs midägi võtnu, ku üt’e kerigu leeväkese õga päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud olõ-õs midägi õs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Muudo olõ-õi midägi õigustada. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Muud os’apäivä ma ei olõq kuulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud palka es nõvva, ku ynnõ tuud pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud palka ta pääle piitsa neile ei annud ja vasta nakata ka keski suurõlõ nõiale ei julgonu. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Muud rahvast es tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud riista ka täl es olõ olnuq, ku kirvõs pikä varrõ otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muudsa liinakultuuri perrä ärsaatminõ jätt tundõ, nigu olõssi tahetu kadonukõsõst nii kipõstõ ku võimalik vallalõ saia. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Muudsaq auruturbiiniq andvaq umbõs 80 protsenti kõgõst maailman toodõtavast eelektrist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Muud süük’i maq ka näil es näeq, ku munakõsõq soolaga ja hauksi leibä kõrvalõ. suurõq suhkarikot’iq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud turvast panda-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Muud tä es sööq ku kerigu leibä ja m’ett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muud tähtsust ei midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Muudu läts` tervüses juuskmine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Muudupite laulu pääle tandsita-aiq, tandsitas refrääne pääle, koh sõnno olõ-õiq vai olõ-õiq mõttõga sõnno. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Muuga es jõvva tappa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Muugaq näiq joq, et meil om surm, tunisti patta ja võt’iq jummal’armu üüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muugaq ommaq olnuq joba väega vanast aost mitmin kultuurõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muuk
Muuhulgan Eukleidese "Elemendiq" võisõvaq joudaq Indiahe viil 18. aastgasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Muuhulgan Fermat' väikene teorem , minka Euler tõõst' ületsembäl juhul (kon moodul om suvalinõ tüküarv); fakt, et sõs ja õnnõ sõs, ku ; edimädseq sammoq tollõn suunan, et näüdätä, et ega tüküarv om nelä kruudu summa (tävvelidse tõõstusõ and' edimädsenä Lagrange 1770. a., pia pääle tuud and' Euler esiq parõmba tõõstusõ); fakt, et võrrandil olõ-iq mittetriviaalsit lahendit tervidearvõ hulgan (tuust tulõ vällä Fermat' suur teoreem n=4 kõrral, juhu n=3 jaos and' Euler kah tõõstusõ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Muuhulgan and' tä algoritmi katõ arvo kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises (nn. Eukleidese algoritmi ) ja edimädse teedäqolõva tõõstusõ tollõ, et algarvõ om lõpmalda pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Muuhulgan iks tuud kah, et olli kõrd piiripunktin tõlk. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Muuhulgan kirot' tä jutu "Inemisest", miä oll' edimäne põh'alik maakeeline tüü inemise iho ehitüse kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Muuhulgan kõnõldas sääl umma kiilt - latgali kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Muu hulgan küsüti, midä piässi tegemä, et võro kiil alalõ jäässi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Muuhulgan liit juht ja kõrraldas abiandmist suurõmbidõ häti (kon pall'oq inemiseq kannahtaq ommaq saanuq) kõrral. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Muuhulgan luudi deduktiivnõ, aksiuumõ pääle tuginõja elementaargeomeetriä, mink võtt' kokko Eukleides uman teossõn "Elemendiq" ( 3. aastagasada i.m.a. ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Muuhulgan – neo Dambana veeda pakseva esi tuud ütekoon pildi pääl posiirmist lahkele vällä ja olli veidükese imehtänü, ku mi tuud niiväega es tahaki. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Muuhulgan om Pakistanin korgusõ poolõst tõnõ mägi maailman - K2 (8 611 miitret). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Muuhulgan om instituut osalinõ latsilõ mõtõlduisi võrokeelitside multifilmie ja puutrimänge tegemisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Muuhulgan om liinamäel kolm kerkot, kuus muusõummi, pall'o põnõvit majjo, tänävit ja platsõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Muuhulgan om sääl köüdüs tävveliidsi arvõ ja Mersenne'i lihtsidõ arvõ vaihõl, tõõstus, et lihtsit arvõ om lõpmalda pall'o, lemma arvõ faktorisiirmisõ kotsilõ (miä veese aritmeetiga põhiteoremini) ja Eukleidese algoritm katõ arvo kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Muuhulgan om sääl riigi kõgõ korgõmb mägi Pico Bolívar , miä om 4 979 m korgõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Muuhulgan paistus, et tä arvas, et ega terveharv om nelä kruudu summa, kuigi tä õkvalt niimuudu kongi ei ütleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Muuhulgan uurõ tä Diophantosõ tüüd ja püüd' tuud süstematisiiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Muu imä söödi latsilõ rõõska piimä, a meil es olõ lehmägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Muu kotussõ omma nigu saivasjaama, kost rong läbi sõit. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Muuk vain munk om miis , kiä eläs religioossõn askeetlusõn , kas sõs ütsindä vai tõisi samameelitside inemiisiga, ollõn füüsilidselt kuigivõrra lahon inemiisist, kinkal olõ-iq samma tsihti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muuk
Muul aol küsü Mooska talost: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
«Mu unistus olõs, et mi saasi väikoh kogokunnah pakku ehtsät, kotusõpäälist süüki: ma teesi küläliisile lavva pääle pandmisõs savvulihha, Hartsmäe talo tege leevä ja Mängli pere kitsõjuustu.» http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
«Mu unistus om, et Lüllemäe vana kalmuaid saanu kõrda!» ütel’ Muinsuskaitsõammõdi Valga maakunna vanõmbinspektri Parise Mari-Liis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Muu osa saarõst – Põh'a-Iirimaa – om Suurbritannia ja Põh'a-Iiri Ütiskuningriigi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Muuq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marss
Muuq Tännässilmä külä taluq tulõva nii näidendiin ku mälestüisin kah ette. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Muuq inemiseq kõrdasõq timä synno. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Muuq kõik’ Nap’i küläst kirodiq, mu vanaesä es kirodaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muuq timmä peräh es salliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Muu rahvas läts ar. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Muuseumi hoovimajja oll` üles säetü näitüs, miä kynõlõs, kuis Eesti vahtsõ esiolõmise aol kiräniguq, kunstniguq ja muuq loominguedendäjaq ommaq Kalevipoiga kirutanuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Muuseumi suidsusanna aho eloaig om läbi, ahi taht remonti. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Muusiga iks jääs. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Muusigakoolih sai üle mitmõ aasta kokko Tartese Heinoga. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Muusigakuuli käskse imä minnä, edimält esi es taha. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Muusigamehe saava pilli mängi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Muusigamiis, ansambli Kosmikud laulja Hainsoo Meelis (39), hõigunimega Hainz, tull’ perrega Tal’nast är Moostehe elämä ja nakkas Mooste mõisan muusigaello kõrraldama. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Muusigat kirotõn tekk' tä sagõhõhe mustandit, kuigi suur jago noist olõ-iq alalõ püsünüq - Constanze häöt' nuuq pääle Mozarti ärqkuulmist ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Muusigatunnih saa külh mõnõ laulu võro keeleh laulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Muusiga ( vanakreeka sõnast μουσική (τέχνη) muusadõ kunst ladina sõna ( ars ) musica kaudu) om kunstiliht , miä näütäs hinnäst vällä hellega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muusiga
Muusiguna valdas ta kimmähe uma pilli ni tege tuud süämega, mitte joht sunnist midägi plõnni’. http://www.zetod.ee/set/zetod/jalmar
Muusikalidsõh ja ka üldidsembält kultuurilidsõh mõttõh või mustlasmuusikat jakaq neläs suurõmbas rühmäs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Muusikal om nigu sita helütehnikaga tsiatsuskaminõ. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Muusikalõ vaeldusõs tä pidi mehitsid. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Muusikan näütüses ei saadõta kogõmusõ saamisõ peräst annilda vai nuurt dirigenti Londoni kuninglikku filharmooniaorkõstrit juhtma. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Muusikat saa seokõrd kullõlda väega mitund stiili: http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Muusiän või ärq tuvvaq külh ka imelikkõ vai harvo arvamiisi, a ku nuuq ommaq pall'o ands'aguq, sis võinuq nuuq ärq jättäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Muu suvõülikooli teedüst: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Muusõumirahvas luutsõ, et päti-tsikost saa tsiapraat, a tull’ vällä, et niisama lihtsä tuu ei olõki. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Muusõum kaivas’ tsiko pääle keskkunnateenistüsele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Muusõumõst ommavaq sääl Läti Rahvuslinõ Kunstimuusõum ja Läti Rahvatiidüsline Välämuusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Muu teedüs: http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Muu tegevüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Muutuja vai muutuja suurus vai tundmalda om matõmaatigan sümbol, miä tähüstäs suurust, mink väärtüs om tiidmäldä vai miä või muutuq määntsegi hulga piiren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muutuja
Muutujit pruugitas näütüses võrrandidõ kirjapandmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muutuja
Muutus ka Uma Lehe välläandja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Muutusõ omma iin. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Mu vabanduisi peeti hirvitämises. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Mu vanaesäl ol’l viie hin’ge maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu vanaesäl vanast oll` säänesama aidasaina pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Mu vanaesä nakas mehitsit pidäma väega. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Mu vanaesä oll kaq nimitset nekrutis, niq timä oll lännü paosihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu vanaesä om peri Eoste küläst Põlva lähkölt, a suguseltsih ei ole konagi peet hinnäst põlvakeisis, iks võrokeisis, umma kiilt võro keeles. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mu vanaesä selet’, et uma lell tull mi poolõ tiid küsümä ja me tunnõ-õs nii sukundõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu vanaimä ol’l nännü, ku üts imä oll halva synaga kärähütnü uma latsõ pääle, niq oll arqki tuu lats saanu halvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu vanaimä pere om peri Kanepi kandist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mu vanaimä-vanaesä ja vanaimä kolm sõsarat ja veli elli kõik Võromaal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mu vanaimä õks selet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mu vanõmba ja sõsara-vele omma siiämaani sääl ja küländ sakõstõ, võit pia üteldä, et ülikooli aigu egä nätäl, perämidsel aol tsipa harvõmb sai maal käütüs, kas sis abih vai niisama küläh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mu vanõmba poiskõsõ esä imäpuulsõ juurõ ja mu imäpuulsõ sugulasõ omma säält Sarunukast peri, poig om umal kombõl tollõ kandi perrätulõja. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mu velenaane näkk, et käve pääle kirriv lehm, käve pääle, väega hille. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mu veli võtsõ oherdi..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
«Mu väikene veli pidi sügüse kuuli minemä,» tõmbas tütrigu nägo mõros. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Mu üts tsiht om triini noid nuuri miihi saama häste edukas. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Mykõrra ol’l suur’ tuul’, syss pühäse vandadi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynd hingekeist ku saai mälehtetüs, syss tuu nellikümmend kerikut käü otsmah, et koh timä jaost om kaq leeväkeist ant kerkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mynd tunnõ kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni Budismi tsihk ütles, et Nirvana aol või elolisõl ollaq viil kannahtuisiga lepmise häti ja et nuuq kaosõq ynnõ Parinirvanan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Myni aastak käve kat’s vuuri: keväjä käve ni sügüse ka lät’si. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynigkõrd piiretüsevaadiga tulli, a kampanjaq saiq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni illos’ kallõq, sääl kasus, a suuviiri pit’e om peris haukapask* Kuntõ** päält jal midä saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni inemine om sääne kar’atsikõnõ, a tõõnõ om tasanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni jago eläski tollõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Myni käve üt’e puul, tõõsõ puul, kolmada puul, ni ol’l pur’oh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd hopõn sõit, syss kireq kargasõq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd külämehe lätsi pühäsele vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd lövvä-i otsja hobõst pia, tä käkk´ hinnäst är. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Mynikõrd om, säälsamah satas, otsi vai lahki, ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd terveq päiv sääl märgeq ja aroti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd tsusas Soola mamma värti vaihõlt pää vällä ja kamand´: http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mynikõrd tä juusk õkva kar’a sisse ja haard, haard, a midägi saai tälle suuhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynikõrd um mitu võimalust, ma-s mõistaq parembat vällä märki. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Myni läpeli ker’kohe tullaq, ku olõi nii ainu-umanõ, tulõ ynnõ hingelavvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni lätt kar’ast müüdä, niq lehmäq nakkasõq hinnäst kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni lätt k’äu üt’e voori ar, saa-as ap’i, mi inämb lääkiiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni nigu tä vigaline inemine ol’l, tä pallõl’, et jummal’ minno parandasiq, ma lää ris’tega liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni om joq tütriku iähki, a ei mõista sukugi olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni om ütelnü unõh, et ma kuulõ külq, ku ikõt, a ku pal’l’o ikõt, syss ommaq mul kõ rõivaq hämmeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
2.Myni pernaane tek’k võidu suurõ-neläpäävä ööse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni puut kääpä pääle raasakõsõ - maa vasta võtt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni pühäsekene lät’s ar hüä kavvõdahe, syss kuna nädäli peräst tul’l viil takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni sepp mõist väegaq peenükeisi asjo tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Myni vanamiis ütsindä oll, syss oll talla pite kyrrast kortinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni vanõmb inemine, võõras võetas mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni vei pühäse lauta kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni vyidsõ peris pikält porkatada. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Myni võtt joq kotost kolq halgo kõhri pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myni üt’les, et ku tuhkpäävä satas, saai hüvvi kaps’tit, tük’ise süüjäq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynkorra om lihasüük’ lüh’kene, syss om suvisõpühist jaanipäivä pik’emb vaheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynt sai palama pandagi, võtva jäl mööväq üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynt ül’ti, et vana teeda, käve, kor’as’ leevä pallu, möi arq, sai jal viina pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ ao peräst kuningas jagi uma riigi kattõ jakko ja an’d’ üte jao pois’kõsõlõ ja kuninga tütär sai pois’kõsõlõ naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ ao peräst läts havvast mööda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ ao peräst tul’l viil takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ ees’tläseq ka väega ususõq, a mynõq naardvaq, et milles ti näid pallõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ hoitvaq tuud vett, kooni ristmä mindäs, syss tsiukvaq tooga hobõsõ jalgu, nigu virga jalaq saanu latsõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõh paigah jäeti põllumaa kaq savvu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõh paigah, kiä rikkaq ja joudsõq õõlit ostaq, pal’li puuvõismõ lam’bikõnõ kooniq neläküm’ne päävaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõh paigah tetäs noq joq jüripääväl tüüd kaq, a hobõsõtüüd õks tii-iq kiäki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõh perre tull poissa hingi pallo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõl, ku ol’l määne salapatt, umalõ papilõ taha-as tunistaq, et kõõ lähkoh elät’, jaq määntseq naaq papiq kaq tõõnõkõrd ommaq, syss läts arq kohe kavvõmbahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõl ol’l kanebiteräkeisi, sibulit, mynõl tat’ipiirak kah, ku tat’isuvi ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõl om väega pal’l’o, kiä om tõisi pääle võhl olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõl talol nigu pere häädü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõn võrgokaejan või vaia minnäq ka vaihtuisi: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Mynõ poisi heitvaq tiku põrmadohe ja jalaga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ päävä peräst tetti tünn` puhtas, panti külm vesi sisse ja nakati neid järjest võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Mynõq armõdu riisiteräkeseq ynnõgi tulliq pääle. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mynõq jo tiidvä, kost pühäne tulõ, ajava kar’a tii viir’de ja laskva ar lukõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq kandvaq inemiisi ynnõ orbiidil, näütüs ilmaruumijaamaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Mynõq kotussõnimeq tulõvaq tekstin mitu kõrda ja tähendüsligult ette. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Mynõq magasiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Mynõq naistõrahva palllõsõ Migulat, et kulla Migulakõnõ, minnu ka õnistaq, mullõ ka miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq petiq õkva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq siih kynõlasõq, et tiiai mis viga Semmo rahval om, et väega k’äu pal’lo ris’tegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq tülüstiq külq ja halvastõ elliq, a hot’ kui taht pidiq arq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq ütleseq, et piimä peräst, et länikit sautasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõq üt’li, et pees’triq kai’ in’ne vihmaklaasi päält arq, kuna vihma nakkas saama, syss naksi viil pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõvoori joq enne kaq tull külä kokko ja kiilli niidüq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõvoori ku käve, syss üt’el’, et sul om ruuga ka massmadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mynõ voori lakaht, oll mulk seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myn’kõrd ol’l vanaesä kõrvalõ taht’jit nipal’lo, et saas muido, ku võeti varb ja naat’i s’eerep’il k’äuma**. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myn’kõrd tul’l es’(i) pakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myn’kõrra määne viis’kümend hobõst lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myyka ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Myyk latsõl käeh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
M´ängugaq tul’li kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
MÄRDI OMMA SIIA JÕUDNU 5. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
MÄRDI OMMA SIIA JÕUDNU (Rõn) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
MÄRDI OMMA SIIA JÕUDNU, märti, märti, peremiis ja perenaine, märti, märti, laske sisse märdikõisi, märti, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
MÄRDI TULLU KAUGEELTA 19. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
MÕESTA, MÕESTA, MÕÕLUVITSA, IGÄVETSE ELUVITSA, PIKÄ PUU PÕRUTUSVITSA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1333
MÕISTA, MÕISTA MÄÄTSU, KÄÄNÄ PÄSS KÄÄTSU? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
MÕISTA MÕÕTU, TAIVATAATU, PANÕ PÄÄLE PLIKA-PLAKA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1336
MÕISTAS KU… http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
MÕLÕMBA VELIDSE ÜTE PALAJA ALL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
MÕR'SA EHIS MÕTSA TAKAN, PEOTÄÜS PIRDÕ KÄEN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
MÕRDSUK TULÕ, VÕIH OM HIRMSA! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2472,2472
MÕTSAN SÜNDINU, MÕTSAN KASUNU, NURME PÄÄLE TULEB KÄRISEMÄ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1158
MÕTSAST TUU MÕÕDUPUU, TII VEEREST TOOMEPUU, MISKA OSA OIETES, MISKA JAGU JAETES? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1161
MÜTOLOOGILITSE LAULU OM PERITU MAASTIKU PÕLITSE PUU, egäüte südämikus mõni müüt, mille juure aigade alustusen. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Mátyási luud raamadukogo - Bibliotheca Corviniana - oll' 15. aastagasaal Õuruupa kõgõ suurõmb kroonikidõ, filosoofiliidsi ja tiidüsliidsi töie kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Mátyási palgasõavägi, midä kutsuti Ungari Mustas Armees, oll' tuu ao kotsilõ väega suur armee ja vallut' Austria ja Böömimaa mõnõq osaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Mädäjyy joonõ pääl om sjoo piir pall´o kimmäp. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mädäsiq nuuq otsaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mäe August, a üle tii mäe otsan hoobis Oru rahvas? http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Mäe- ja Ala-. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Mäejutus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristiusk
Mäemari keele kõgõ lähkümb sugulanõ om niidümari kiil , kuigi nä olõ-õi umavaihõl arvosaadavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4emari_kiil
Mäemarikeeline Vikipeediä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mari_kiil
Mäemari kiil (innemb ka õdagumari kiil ; Мары йӹлмӹ ) om soomõ-ugri kiil , midä kõnõldas Vinne Föderatsioonin , põhilidsõlt Marimaa õdagujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4emari_kiil
Mäemari kiräkeelen, miä om üts katõst mari kiräkeelest, pruugitas mäemari kirillitsat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4emari_kiil
Mäemassiv' om Wrangelli-Saint Eliasõ rahvuspargi (49 870 km 2 , asotõt 1980) põhiosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_m%C3%A4eq
Mäe otsahn nakat'i süük'i kiitmä ja lõõnat val'mistamma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mäe peremehel um kolm tükkü. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Mäe puol kuzutas tuod orgo Holsta oros, alapuol Tohkrioros Tohkri kivi perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mäepääle minti ütehn inne valmis tett hunnõga et kurjõ vaimõ minemä aiaq, mäevana avvus tetti kygõ korgõmba kotussõ pääle tuli üles. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mäeq ommaq päämädselt lubjakivist ja jõõq ( Karun jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Mäevärehtist juusk jo veri sisse!» Sis tulõva jäll ello, pesvä vaimlasõ mõtsa ja avitasõ umma rahvast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mägidse Võromaa talomiis taht peris ello ellä, mitte aborigeeni mängi! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Mägi mäega saa-ai kokko, ineminõ inemisõga või kokko saia'. http://www.setomaa.ee/
Mägi õks küll ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Mähke otsa rätigaq kinniq niq tulliq sysarõq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mähke sooliguq ynnõ ümbre oina sarvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mähke sõrmõkõsõ närdsugaq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mähkli külän. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Mähklist, kon esä oll’ teräkene olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Mähkme sisu tulõ egäl ütel esi osta vai ummõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Mähkme veere omma hainuga värvit langaga käsilde ilosas tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Mähästäs niisama närtsu sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mäke pite õks ronisi, a mäest alla tulõk ol´l väega kehv. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mäki olõ-i, a tuu iist um meri ja liiv ja pedäjä umma kah ilosa. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Mäki pääl om arktilinõ kõrbõ , tasadsõ maa pääl arktilinõ tundra. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Mälehhüslaud ykva lätt, timä ka virot’ hobõsõga moro pääle, õks näüdäs’ hin’näst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mälehtä, et ku tull’ vällä Pulga Jaani laulõplaat, määne naist, olõ õi inämb meeleh ja riioli mano kaema viisi-i minnä, oll’ rassõ tüü nii ohkõist papõrd löüdä, et Jaani käsikiräline vaheleht plaadikaasõ sisse är mahtunu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mälehtät vaest, oll sääntene kyllany pulhvri miä nynna nuusti. http://seto.ee/category/jutuq/
Mälehtüslauda riihitäs õks nii arq pitäq, nigu päiv olõsiq üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mälehtüssambaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Mälehtüssammas' Otõmpääl (Jaansoo V.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Mälehtüssammas Tarton Vahtsõ-Jaani kalmuaian, autoriq Koordi Jaan ja Melliku Voldemar , 1933. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Mälehä, ku mi väega oodi joq et kunas nakka lihha saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mälestüseq ommaq kirja pant eesti kiräkeeli, a ommaq huvitavaq Võromaa kujutamise peräst. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Mälestüskiviq Põlvan Lepä talu iin (1964), tahvli Otepää pastoraadi sainä pääl, mälestüssammas Põlvan (1989, A. Rimm) ja Otõpääl (V. Jaansoo), Tartun Vanemuise väikese maja kõrval. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Mälestüs ütsündä jääs. http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Mäletedäs uiboaia häiermit ja karjamaiõ peenjokõisi kõokõisi. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mäletä, et üts tarõ oll’ raamatit täüs, ma olligi põhilidsõlt sääl tarõn, loi raamatit. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Mändoja Mihkli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Mändse asõmõ säät, sändse pääl üü otsa makat. http://www.setomaa.ee/
Mändse omma plaani? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Mändse omma su juurõ? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Mändseq muial noorõmeheq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/1.html
Mändsest as’ast võissi viil kunagi näütemäng saia? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mändsest tunnustusõst om kõgõ suurõmb rõõm olnu? http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mändse suvõplaani omma? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mändse vanarahva tarkusõ avitasõ elon toimõ tulla? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Mändsit elämiisi saia om? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Mäng. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mäng ei lõpõ inne, kui kõik omma nõiaunõh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Mänge, nika otsa es saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mänge tetti ja lunastati noid pante. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mängijat või olla kui pallo taht. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Mängi kül tahas, täitsä nõun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Mängimi karjussemänge, puhumi pilli ja kullõmi muinasjuttu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
“Mängi noq, mängi syss!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mängi saava' neli vai kuus last. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Mängiti kaartõ, rahvast oll’ puul majja täüs, 70 inemise ümbre. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mängiti majandite pidosil, pulma- ni jaanipidosil, ülevaatuisist kynõlamaldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Mängiti viil munaveerütämise mängõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Mängitäs moro vai mõnõ muu tasadsõ platsi pääl. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Mängitäs suvel moro pääl ja talvõl tareh põrmandohe laotõt pehme rõiva pääl. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängi viil «Võromaa valssi», «Kattõ kitsõ», «Ei lääki täämbä kodo…». http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mängjet või olla’ katõst alostõh kon egah arvuh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjet või olla’ katõst alostõh õgah arvuh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Mängjet või olla’ katõst kon egah arvuh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Mängjet või olla’ nisandõ katõst kon egah arvuh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Mängjä, kel tul’ alostada’, võt kõik viis kivikest hüvvä kätte ja viskas nää’ sis kõik maaha. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä, kiä kolmi ar mäng´ ilma hukka minemälda’, nakkas tuud mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä, kiä kõike kivvega ar mänge ja hukka õs lää’, nakkas timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä, kiä „peost maalõ“ ar’ mänge hukka minemädä’, nakkas timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä, kiä trikso ar mänge hukka minemäldä’, nakkas timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä, kiä ütsi ar mäng’ ja hukka lää-i’, tuu nakkas mängmä katsi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä kogosõ’ kõik püürä ja üts alostas hindäst lugemist: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Mängjä olliva rahu, a poiss kiild neid ärä, et na kellekile ei tohi üteldä, kes päämiis om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mängjä võt kivigo’ pekko ja viskas nää’ sis maalõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä võtt kõik kivigo’ pekko ja viskas maalõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängjä’ istusõ’ kõik püürä maalõ, nii et keskpaika jääse tühi plats ja mäng algas. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mängmise aigu saava mudilaste vanemba küdsada koogi, midä ildamp kuun mekitas. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
«Mängmist om pall’o ja rahvas om helde – ega ma ei küsü tasso, a antas,» ütles Henrik. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
– Mäng nakas vastsõst. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Mängo alostusõn om kummalgi mängjäl 16 mängopulka: üts kuning, üts lipp, kats kahurit, kats ratsut, kats ota ja katõssa pupsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mal%C3%B5
Mängokaardiq tetässeq sääntse suurusõga, et näid olnuq hää peon hoita. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ngokaart
Mängokaart vai leht om ristkülikukujolinõ tugõvast paprõst vai plastikust lehekene kaardimänge mängmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ngokaart
Mängol om hulga tõsõndit ni taad või mängiq ütsi vai mitmõgese. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Mängo mano kuulusõq sakõstõ tsihiq, riigliq, hindä proovilõ pandminõ ja tõisiga läbikäümine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Mäng om läbi, ku mängjä inämb jovva-ai kibõhusõgaq sammu pitäq ni klupiq täütväq mängovälä ja inämb saa-ai rohkõmb kluppõ tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Mäng om marjas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mäng om tegemine, midä tetäs määntsidegi riiglide perrä hariligult lõbo peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Mängo mõtõq om liigutaq naid nii, et saiaq rida rööbäskilläq täüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Mängooppusõn ommaq tetrominoq nimitüisigaq I, J, L, O, S, T ja Z naidõ sarnasusõ peräst tähistü tähtiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Mängoq. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Mängo tsihis om andaq vastatsõ kuningalõ matt, tuu tähendäs, andaq tollõ niimuudu tuld, et vastanõ saa-iq uma käügiga kuigimuudu kuningat tulõ alt vällä viiäq vai kaitsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mal%C3%B5
Mängse jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mängsemi ka musumängu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Mängse tüüvihuga jalgpalli ja tunni aigu visassi jala lavva pääle, kõnelden, et Ameerigan om tuu tavaline. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Mängtäs tarõh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Mängu "Kuningil käümises" piäd olõma 10 vai 12 mängjät; andas egalõütele üts piltkaart. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mängu aigu avitas pini kah lambit otsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Mängude seletüsi ja sõnnu om ka Ülo Tedre kokkupantu Eesti rahvalaulude antoloogian. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Mängun määräp tuu rollide jagamist ja olenes johussest, nigu elu sakeste. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/laulumangud/liisklugemised/
Mänguplatsi ütte otsa tetäs kepi otsaga väikene tsõõr, minkallõ keskpaika üts suurõmp pulk tsusatas ja sis nakkas mäng pääle. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Mänguplats või olla ega paik, kohe käkke õnnõ saat. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Mängurahu peräst tull´gi tuul tõsõl popkavahis minnäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mänguriistast om egal mängjäl puust peenikene kepp ja üle hulga üks puupulgakõnõ – „pilbas“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Mängust tarvitadas sõrmõotsa suuru’ ja häste ilust viit höörikot kivikeist, „kivikot“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Mäng või pandaq proovilõ mängjide kihälidseq ja vaimsõq võimõq ja mängiq või võido pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Mäng’vä nä sääl sõsaraga katõkõistõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/inne.htm
Männiste Mikk uman jutun «Midä ma arva võru keelest». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/news.htm
Män’ge tuud kiika ja lauliq mõlõmbaq, Õgaüt’s umma pääd toit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mära toonu' poja sinna' kerikohe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Märdi' omma' kaugõlt tullu'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/mart/rou.htm
Märdi ei ole maasta tullu, märti-santi, Märdi tullu taivaesta, märti-santi, taivaesta korgeesta, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Märdikuun ilmu Viljandi kultuuriakadeemiä aoakiri "Studia Vernacula" , kos om avaldet Külli Eichenbaumi ja Kalle Elleri artikli "Suitsusaunade põlengutest ja nende ärahoidmisest" . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Märdikuu 22 pääväl (22.11.2012) tulõ Räpinä kihlkunnan Ruusa rahvamajan savvusannapäiv. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Märdi küidse kül’metävä, märti, märti, Märdi varba valutava, märti, märti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Märdi laul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/04/1-mardi-omma-siia-joudnu/
Märdini Raili ütel’, et ku hopõn om jo kõrd ravvah, sõs piät naid raudu õga nelä kooni kuvvõ nädäli takast vaihtama. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Märdini sõnno perrä om lugu sääne, et ku hopõn om ilotamisõ jaos (liivaplatsi pääl sõitmisõs, võistluisil käümises), timä kabi om terve ja tukõv, sõs olõ-i timmä ravvuta vaia. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Märdi omma kavvest tullu, märti, üle suu, läbi lik’e, märti, läbi pik’ä pilliruu, märti, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Märdi pala parre pääl, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
Märdist Detsembrekuu ajakirjan «Looming» om kaits August Kitzbergi 150. sünniaastepäevale pühendet juttu. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Märdi varba valutase, märti, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/04/1-mardi-omma-siia-joudnu/
Märdi varba valutase, märti-santi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/07/8-peremees-peremeekene/
Märdi varba valutava, märti, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Märdi varba valutava, märti-santi . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/16/
Märdi varba valutese. märti-santi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
Märdi varba valutiva, märti-santi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/07/8-peremees-peremeekene/
Märdi varba valvunuve, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
Märdsi algusõh tege üte väiku sulalainõ, nii nädälidse, sis lätt viil külmäle ja om jutiga nikani ku keväjäni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Märge, et ei lää kohegi, saagu, miä saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Märge, et mis noq tetäq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märge, et nii uma kuninga mano tagasi minnäq ei tohiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märge kokko, et hiitke paalkat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märge nii, et tekke pal’lo olt, suur tõrdu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märge nii, et võtkõ mi naase arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq arq, et soo om temä asõmõlõ vanapatt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq as’s kokko, et nakkamiq siih elämä majah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, et arq vaija võtta naaseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, et kaibkõ haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, et lää me sinnä kosjulõ, koh om säidse tütärt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, et tõrvami har’a arq ja veemi hainakuhja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, imehteliq väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq joq kotoh, et mi temmä no inämb ei jätä, et me tä õks arq uputa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq kokko, et läkiq mõtsa ja tekke kirst timäle ja kui saa kirst valmis, panõ kirstu ja kaasõ kõvastõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, kostki inämb rahha saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq, midägiq olõi tetäq, lasiq tuu kaq arq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgeq nii, et vaija naada vahtmah käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märge sis nimä, et vaija um kuningalõ vele pääle kaibusilõ naada, sändsit töid tälle tettä anda, ku timä kinni jääs, kül timä sis iks üzkõrra lõpõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Märge sõs, et Seenenõia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Märgigaq  ommaq tähüstedüq ärq unõhtõduq synaq, midä võinuq jälq pruuk'ma naadaq, nt . kõhtama , kõhadaq, .kõhta 77 suutma; jõudma, jaksama; ali ehk; hoodõq , hûûtõ, hoodõt 18 = voodõq sag m voodi. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Märgimi muusigaoppust – kas kõrralda latsi Võrolõ muusigakuuli vai naada oppajat siiä tuuma. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Märgimi nüüd Ilma õhukõisis keräpindus niimuudu, õt miiq esiq olõ sääl keskeh. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Märgis joq Vassil, mis no tulõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgis, märgis sääl tuhkhavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgis temä joq, et oi, sedä om häste rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märgiti talvõl arq, et vaija naada kütüst ka tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
11–12 Märgotaminõ: http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Märgotasõ sis veidükese ja lättki tüü vallalõ: sae liigusõ, käüki läävä liivapapõr ja liim. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Märgotus, Kähri Liina, Uma Leht nr. 180, 5.5.2009. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Märk' om pant päävariandi vai soovitõdumba syna perrä kokko võetuidõ muiõ tõõsõndidõ vai veidemb soovitõduidõ synno ette, nt joulukuu , -, -d 50 < détsembri . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Märke esihindäst: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Märke, et kohe ta poig saa panda, et mi häödä ta puja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke, et kuis saa noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke, et mis ma no tii jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke, et panõ ma tõrvakatla kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke, märke, mis tuu võisiq tähendäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke rikas miis, et odot, ma tii kaq praasniku, kutsu timmä kaq, nõvva tä käest arq, et kost tälle om saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märke syss, et me löö viil nel'äsaa ruubli pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märkmisfiltri : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
Märk poig imä man, midä ma nakkasi noq tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märkseq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märkus: osa synno um ildampa ringi tettü!!! http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
(Märkus: praegu on Serga küla umbes 1,5 km maanteest eemal) Syss oll siih ümbretsyyri mõts, nii et külä sai mõtsa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märkväq, kuis saanuq pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märssaar, Kitsõsaar, Illossaar. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Märt Tomp ütel, et terve maakunna pillimeeste päevä ei ole ammu ollu, aga Tarvastu ja Karksi vald om mitu aastet ende pillimeeste päevä pidänu. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Märtekuun om 30 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Märtekuu om uma nime saanuq märtepäävä perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Märtekuu vai märdikuu vai talvõkuu vai novvembri om aastaga ütetõistkõmnes kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Märtin-poiss’ joba finišin om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Märtkene maa seeh, habõn om maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Märt maa all, habõna maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Märt om kahr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märt om tullu kaugeeltä, märti, läbi soo, läbi ligedä, märti, läbi pikkä pillirooge, märti. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Märtsi lõpun olli saman luudusmajan mõtsameeste meenutuse, kos üle 20 kunagi Polli mõtskunnan tüüten inimese tuletive vannu aigu miilde. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Märähüt nigu kahr ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märä om imäne täüskasunu hopõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
“Märä om toonu varsa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Märä tiinüs kest keskmädselt 336 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Märä toonuq poja sin’näq kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mär’ke syss tuu pois’s, et nakka uma es’ aamat’it pidämä, nakka hobõsit vah’tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mässoq araablaisi vasta surutivaq maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Mä tiä kül, kos siis kadakas om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Määgjä oll' oppaja hindä lambakõnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Määndse inemise võrukõsõ omma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Määndse laulu plaadi pääl omma? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Määndse omma nuu päämidse täämbädse päävä murrõ ja rõõmu, minkast kirotat? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Määndse omma seo kandi täämbädse päävä elo hää küle ja hädä? http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Määndse omma su suurõmba saavutusõ kirändüsen? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Määndseq ommaq nuuq keelenätüsseq, miä tegevä aoluulidsõ Võromaa pääl kõnõldavist keelekujjõst umaette keele, kaemaldaq tuu pääle, kuimuudu keelepoliitilidsõlt tahetas asju nätäq? http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Määndsestki momendist piat yks rahvas targõmbas nakkama minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Määndside kõnõldu keele lõunaeestiliidsi umahuisi iist tulõ kõgõ kõvõmbidõ tapõlda, määndsit või laskõ vabambalt är muutuda? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Määne Eesti sis tõsõ mättä otsast paistus? http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Määne arst määnest verd om, sis saasõ abi parembehe anda säntse sama verelisile. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Määnegi aig kaimi, et är lätt klassitäüs: http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Määnegi aoviidüs piät olõma, mõni korjas markõ, ma kogu kannu,» seletäs Pulga Jaan mu suuri silmi pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Määnegi kindral tull’, sõs hoiti liiklust kinni, ku ma 21. tüült kodo sõitsõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
"Määnegi väega suur võlu taa võrokiilse as`a man om," tunnistas Mäeots, nimmatõn saman, et timä olõ eiq määnegi võro keele ja kultuuri fanaatik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Määnegi võimalus om Brüssel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Määne haigus om, sõss pandas sinna kivi pääle, kiä hammõ, kiä kapuda, kiä linige. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Määne hauvits vai vüü pante nii tsõõr(i)kohe, sis pante kanaterä' sinnä' sisse ja kana' süümä, sis nakkasõ' kana' üttekokko luuma'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
«Määne hobi tasus är?» küsse tä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Määne juhiammõt` paistus kygõ etemb? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Määne kand, sääntsi ossa'. http://www.setomaa.ee/
Määne kiäki ütles. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Määne kleit inemisele passis, tuud märgot’ Hilda hariligult sängün inne magamajäämist. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Määne loomus! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Määne maaelo tunnus, ku kõrvalt kaia? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Määne nägemine om regionaalpoliitika kotsilõ? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Määne oll´ siiäq tulõminõ!(Peigmehe kaasikud kaasitavad sisse sõites vankri päält.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/15.html
Määne oll’ miis, kink käest sai 70 aasta joosul aiapidämise-tarkuisi päält 5000 inemise, kiä lei hulga tsireli-, jürjeni- ja muid kasvusortõ ja tekk’ tuuga Räpinäst Eesti aiandusõ pääliina, püüdsevä Räpinä muusõumi tüütäjä tsipakõsõ rahvalõ tutvas tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Määne olt, sääne laulõtas. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Määne om Võromaa 25 aastaga peräst? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Määne om seo maa : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Määne om seo maa, miä taast edesi saa? http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Määne om seo maa / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Määne om seo maa – vana Võromaa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Määne om setokõisi suhtuminõ loodusõhe? http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Määne om vägivaldnõ miis? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Määne peremiis tahtsõ, too vei pühäse hindä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määne plaan vahtsõ söögikeskusõga om? http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Määne pokan elläi lätt kaivo, ka vaija kaiv arq sauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määne pühäne om õnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Määne saanu, õks saanu naasekõnõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Määne saisukotus tulõ võtta Võromaa hindä eri keelevormõ segiminemise suhtõn? http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Määne see vahtne maa on? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/helmi_jauk_01.pdf
"Määnes iks, sysar, sino elo?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/48.html
Määnes mul viil olĺ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Määnes targa ja virga pini elo vahtsõ perremehe man sai, toost teedäi midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Määnest hobõsõ-eläjät näet, tuu karvaga hopõn lätt kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määnest kiilt om pakut võro keele standardi alussõs? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Määnestki massu osaliisi käest ei taheta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Määnestkiq mõistai tunnistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määnestki statistikat varatsõmpi andmidõ perrä tetä ei saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Määnestki söögihaina tast ei saa, õnnõ palutamisõ värk. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Määnest kultuuri taa kinuga toetadas!? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Määnest ma no mõtli viil ütte laulu? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Määnest muudu sa lahitsa näet, tuud karva hobõsõq lääväq häste edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Määnest otsust olõt kõgõ inämb kahitsõnu? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Määnest palkhoonõt kõgõ inämb osta tahetas? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Määnest soka aja vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määnest tüüd olõt elun viil tennü pääle tiatritüü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
“Määne su peremiis ka om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Määne su uma kaq om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määne ta kõhn hobõsõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määne talo, sääne taar, tõõnõ talo, tõõnõ taar. http://www.setomaa.ee/
Määne targalt tandsimine? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Määne tsirk, sääne laul. http://www.setomaa.ee/
Määne tulõ põimukuu ilm? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Määne tulõ rehekuu ilm? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/okt.htm
Määne tulõvik meid iin uut? https://www.jw.org/vro/
Määne tuu inspektri-pääspetsiälisti tüü teil om? http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Määne tuu kartohka sort oll siih? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Määne tuu pillimehe elo om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Määne tuu võinu ollaq? http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Määne vana Võromaa suursärk vällä näge, tuud sai nikani ku timahava keväjäni nätä õnnõ muusõumin vai mõnõ ütsiku inemise sällän. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Määne võissi sis lipp olla? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kira.htm
Määnselgi hetkle tunduski sjoo absurdina, õt Verskahe, kohegi keset mõtsu tetä viikeskus. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Määntsegi jõõ harojõgi vai haro om jõgi, miä sinnäq jõkkõ juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haroj%C3%B5gi
Määntsegi tallitusõ jaos mõtõld iho jako kutsutas ka tuu tallitusõ riistas (nt. kiil om maitsmisõ riist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho_jago
Määntsel aol miilde jäänü asi juhtu, olõ-i tähtsä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Määntsen seltskunnan hariligult nall'u kõnõldas? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
“Määntse poja annat arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Määntse puustusõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määntseqki ei jõuaq rohida ar’a, ku tapa poig arq ja minolõ poja süänd anna, syss ma sütü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määntseq mõttõpildiq ildampa Su pään ommaq kõrdunu? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntseq salareegliq ommaq Su sõpru hulgan olõman? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntseq tegevüseq Sullõ miildüseq? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
"Määntse ta vei, musta vai valgõ?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Määntside teemadõ pääle Sa kommõntaarõ kirotat? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntsil kooli üritüisil ja tähtpäivil käüdäs hää meelega? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntsin trennen vai huvitsõõrõn käüt? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntsit mängõ olõt pikkä aigu mängnü? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntsit stereotüüpe tiiät (Kõik ... http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Määntsit teemasit loet ja kommõnteerit? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
- “Määntsit täämbä hiitrit unni näet! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määri päält kas õli vai munaga, sis ei jää jahutsõs. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
«Määrit tärpentiinisalviga jalatalla kokku, sinebijalavanni tiit, väega häste avitas,» kitt Krista. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Määritäs jälki pur’on pääga autosõitu päähä, kuigi Andrus ütel’ Elo24-le tävveste selgele ja eesti keelen: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Määräti ilmakaarõ är, et koh puul um rüänurm, koh kesänurm, koh tõunurm ja' nii edesi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Määsi küläh ol’l piibar’, tuu män’ge nigu mõts helisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Määsi küläh tul’l viil mu mälehtümäst sään’e jan’t ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
México om Mehhigo pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A9xico
1) Mõesta, mõesta mõõluvitsa, igävetse eluvitsa, pikä puu põrutusvitsa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1333
Mõhen ta läits apnema, sis panti piimä pääle, ku ta külmäs saistu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Mõisaaigu olli ümbretsõõri talli, vask’alauda, küünü, kaiv, munakivvega katõt huuv, tiidse Miralda uma imä jutu perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Mõisah antu jäll perremehele uma saun ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Mõisaherr käve mett ostmah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Mõisaherr läts väikesele 1,2-aastakadsele põisikõsõlõ mano, kes sita-koormat pääle heit, ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mõisaherr mõtõl, mõtõl tükü aigu ja ütel sis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Mõisaherr oll võõride maie pääl käümäh ni ummi asjo ajamah. http://seto.ee/category/jutuq/
Mõisaherr põdõsi 12 aastat halli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Mõisaherr sai tiidä, et Jaak haud nii varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisah oll jõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisah oll provva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisah om, a rist läve pääle tõmmat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisa karja aetas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/3.html
Mõisalõ tull ega talo päält hulk puid rako ja tuo kõik kirvõstõga, mis inemidse õdaguni nii ärr väsüt, et ta jalga jala ette jovva-as panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõisaprovva oll’ kõgõ ütte pätsi tahtnu.) http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Mõisa suur, a inemist ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisa valitseja ol'l üts arhirei ja arhirei pidi tuuh tsässonakõsõh pallust. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mõisidõ kotsilõ lövvät tiidüst Eesti mõisaportaali lehe päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Mõisnikil, kia kavvõdõst tõõsõ poolõ kos'tõlõ ol'l tulnu, on ka üts tukõv teendri üteh, kes tedä jo katstõiskümme aastakka oränu ol'l. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
"Mõisnik läts´!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
"Mõisnik sõit!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Mõisniku häöt' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mõista." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõista-as näq kohkiq naadaq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõista as sis timä ka kohe muido käänelda, muudgu ütel ärr’, et mul ol`l` vana esä käküsih hoijõt, tuo opas mullõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mõista-i jo kuigi näid õigõhe vällä lukõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Mõistaki-i üteldä… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
"Mõista kül'!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Mõista, mõista määtsu, käänä päss käätsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista mõistust, käänä pässä käätso, pääle käädso plaks? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista mõõdsu, käänä pässä käädsu, pääle pässä päädsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista mõõlu, kassihand kaalu, pääle pudru plääts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista mõõtsu, kääna pässä käätsü, pääle pässä plaats? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista mõõtsu, pääle pässä kaadsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista müüdsu, käänä pässä käädsu, pääle pässä plaadsu plokst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista, mõista müütsu, pääle pässä päätsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Mõista mõõtu, taivataatu, panõ pääle plika-plaka? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1336
Mõistaq sys kohus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Mõistatami mõistatuisi ja ütlemi vanasõnnu. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Mõistatuisiraamadu sündümisele avit` üten riiklik programm "Lõuna-Eesti keel ja kultuur". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Mõistlik mees elas esi ja lask ka tõisel ellä. http://www.setomaa.ee/
Mõistmisõ-tiidmisõ kirjapandminõ jakkus ja kiä taht mõnt kogokunnalõ tähtsät asja nimistühe panda, võinu nõvvu pitä ja api küssü allpuul nimmat inemisi käest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Mõistsõ nii umilõ tütrile avvu tetä, nigu saiq kyik rikkile mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõistus om näil viil selge, ku näid veidikese tukõ, saava inämb-vähämb toimõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Mõistva tuugipoolõst eesti kiilt kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Mõistõq keriguuandi kiräsyna om kasutustõ võet tuuperäst, et 18. aastagasaal olliq lõunaeesti keelen kirotajaq päämäselt saksa peritollu keriguopõtajaq, kiä olliq protestantismi perrä ärq op´nu jutlustamise kogudusõ keelen. http://wi.ee/voro/
Mõistõq: kultuurilugu, kirändüslugu, umakultuur, lõunaeesti kiil. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Mõistõtas külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Mõistõtõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõistõt’i kohtuga timä naasest, õks es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõisäkülä latse teive murdekiilsit laulumänge ja Tõrva näiterupp olli oma kiilde ümmer pandan mitu tillikest lavatükki. http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
Mõla külä om ilosa kotusõ pääl, a ku satas vihma, sis läävä' tii' hukka ja kerigu mano om kindlap minnä' jala. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõla külä viil eläs. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõla lähkoh om Kossjolka külä uma hüä pehme lätteviiga' ja laulunaase Maarja Pähnapuuga', kiä' om uma laulu' jätnü' tõistõ laulta' ja viie' tõistõ veerätellä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõla papp olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõla surnuaiah omma' ka' setosidõ matusõ'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõlemad jalad pandse ja esi võtse är´ ka. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mõlemba mehe lätsi pulma [maja] parsilõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Mõlemban paigan ollev ka näide muudu inemiisi oleman. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
[2] Mõlembaq luulõtusõq ommaq ilmunu nn autu-tähtraamadun: http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Mõlemba teivä nüid kõvaste tüüd ja tare saina*9 tõussiva ruttu üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Mõlõba' nakasõ' kuioma, mõni rutoba, tõõnõ aigupiteh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõlõmba ellivä viil pääväminekuni ja ma sai näide käest andis pallõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Mõlõmba keisri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõlõmbal pääväl saa sannatoimõnduisi man osaline olla üts park latsi üten oppajaga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=5
Mõlõmba mehe olli õnnõtul kombõl nuurusõn ütest silmäst ilma jäänü. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Mõlõmban tükün oll' tarvitõt seto muinasjuttõ ja tettü ilosa kostüümi. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Mõlõmba opsõva ka Põlva muusigakoolin. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Mõlõmba pääl om päävätsõõr'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kira.htm
Mõlõmbaq astõvaq Eesti Üliopilaisi Seltsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Mõlõmbaq föderatiivsõq piirkunnaq valitsõsõq ütenkuun Brčko ringkunda ( Brčko distrikt, Брчко дистрикт ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Mõlõmbaq käve lätte mano suud mõskma, a kumbkiq kumba näe-es. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõlõmbaq olliq hüäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Mõlõmbaq ommaq kõllatsidõ häitsmidegaq, pistülidseq, peenülikkõ elliptiliidsi lehti ja risuumõgaq kasvoq ni mõlõmbat om ka rahvameditsiinin ja rõivatüütlüsen tarvitõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Mõlõmbaq ommaq üttemuudu tähtsäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/brief.htm
Mõlõmbaq oopõriq ommaq Mozarti kõgõ tähtsämbide töie hulgan ja nääq ommaq s'oo ilma aigu oopõrirepertuaari alostalaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mõlõmbaq puusaluuq, ristluiõ-roodsotüküq ja taga- ehk alaotsa luuq kokko sünnütäseq üte kausisarnatsõ kujo, miä pekis nimitetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Mõlõmbaq tähendäseq "Suurõ Vaimu kitsuisi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Mõlõmba stiili oppasõ improvisiir’mä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Mõlõmba sõna omma viimätsel aol jäl rahva siän liikma lännü. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Mõlõmba toimõndasõ ka Võro liina latsikaitsõühingun, Piret viil Võromaa naisi tugikeskusõn (inneskine var’opaik). http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Mõlõmba velidse üte palaja all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1369
Mõlõmbil puul keele juurt saisvaq nuuq näärmeq, miä, ku kurk haigõ om, nii üles paisusõq, et inemine neelähtäq ei võiq ja hõngutõmbaminõgi rassõs lätt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Mõlõmbil võt’iq üt’el aastagal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõlõmbilõ poolõq har'a manu panti viil kosõ otsõ pääleq roovik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mõlõmbit mehhi om elon hoitnu kyik aig rahva siän olõmine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Mõlõmbit ütelüisi om kasutõt kooli alustusõ puhul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Mõnda aigu sai tä umma tüüd edesi tetäq, nt. juhataq "Võloflöödi" edimäst ettekandmist 30. süküskuu pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mõnda es tahtnugi... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Mõndsi asjo kisk magnõtväli ligi (paramagnõtism), tõisi toukas tä mant (diamagnõtism), kolmandaq pidäväq hinnäst magnõtvälän viil keerolidsõmbõlt ülevän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magn%C3%B5tism
Mõndsil väega lihtsil eläjil olõki-õiq pääd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4
Mõndsi ollussit (nt. vask , alumiinium , vesi , gaasiq ) mõotas magnõtväli õigõq veidüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magn%C3%B5tism
Mõndsi sorgo lihte kasutõdas terri peräst, suurõmbat jako kasutõdas söödäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sorgo
Mõndsi vääse pruugitas ka jahi pidämises (jahipüss) vai spordin (sportpistol, vibu jt.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5ariist
Mõne aja peräst provva küsümä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Mõne, kes sääl Jaani ööl, pikih pedajih vahti pidanu, - olõvat ka sääl ümbre "lahenukivi" hüdse tuld hõõhkavat nannu, mis vanale jutule jõudu annap, rahva suuh edesi ellä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mõne, kes tütarlatse murre põhjust teeda saiva, näütsiva ka tälle ütte ja tõist naisterahvast, küsiden: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mõne kõnelive, ku ma alle nuur miis olli. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Mõne naisterahva näksiva õkva kiustu perast ikja latse emmä takan otsma, et näta saas, kuis illus temä "kõige ilusamb" emä peas olema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Mõne nädäli peräst tapeti ühe talo mehe rehe alt julge susi arr ja tedä naati nilgma nink löüti kabekise helme ja sõlg naha alt, mida nooremb käle, ja ta mihe imä, uma minija omas tunnist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõne olli tedä nimitanu ka "Talve-kivis", sest et sääl ütsinda talvel võimalik veskil käia olli, kuna suvel kiäki möldri säänest sildä sinnä ehitada es jõvva, et kuormaga manu saija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mõne silmapilguga ole ma sääl, inne kui perale saat, mis muidogi terve tunni ehk inämbgi aigu saap viitmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Mõni aastak inne ärqkuulmist pand' Shakespeare ammõdi maaha ja kolõ Stratfordi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Mõni aastak tagasi ma kai, et Eestimaale om tulnu pall’o egätsugutsit lippe: bensujaamul omma lipu, kaubamaiul omma lipu, kinkäl kõigil viil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mõni aasta nakkas poolõst jaanuarist, a minevaasta es liigu 10. veebruaril viil mitte üts kurat põllu pääl. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
«Mõni aasta tagasi mi soejahti es piäki, no anti maakunna pääle viis soelaskmisõ lupa ja tuud om veidü,» hinnas’ Võromaa jahimiihi seldsi Antsla jahtkunna päämiis Laanejõe Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Mõni aasta tagasi näit, kuis olli kitsõkar’a – 10 ja 15 ja… http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Mõni aig olle sest müüdä lännu ja temäl vastne 45 pruut valitsedu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Mõni arvas, et võrokõnõ ei ihna ummilõ hellü anda kadõhusõ peräst – saa jo inemine hää palga pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
«Mõni arvas külh, et mille säänest muta pite sõidõtas, a taa om säänesama aoviidüs tüüst puhkamisõs nigu tõõsõki,» seletäs Toomas. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Mõni asi pand tedä iks imehtämä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mõni eläs sändse kotussõ pääl, et ei saa eski perearsti manu: üttegi bussi ei käü! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Mõnigi kõrd oll üteh ahoh kolm, nelli halli sõitjat kuoh, kes kõik kangõ külmä värinä iest lämmähe, ehk paremb üldä: palavahe tükke. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnigi saanu säält abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõni halli-sõitja saanu jall tuo läbi kiusajast vallalõ, kui ta hinnast vette uputama läts, mis järgmidsel viisil toimetõdi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõni hoitsõ väist-kahvlit nigu Poirot’ filmi lord, tõnõ olõs vist kõkkõ parõmba meelega käpäga suuhvõ topnu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Mõni iks om, kes võtt pillimängu hinge ja süämega. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mõni jal jäi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Mõni joo tedä ka äkilise sisemätse valu vasta - mis ka avitavad. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõni jõvva-s jalgugi hiitä üles, sis tuud tsusti, et sa jovva-i umma perseht üles aija, sul om perseh tinna täüs vai ni rassõ ku tuhakott. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
Mõni kaib' lavvulõ valdsiq sisse ja pand' põõnaq pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mõni, kes uma "sõimisega" sügüseni viivitas, sai küll toorõ lehmä naha õigõ hõlpsastõ kätte, vai muido käest lainatagi, kui hinnel es olõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõni kitt kah vislapuu vaiku hüäs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
«Mõni korjas pensionisambahe, mõni korjas pilli sisse,» muhelõs Noormaa Tarmo. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Mõni kotus om korgõmb, tuu om kink vai mägi , mõni om jälq madalamb ja tuu kutsutas oros . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mõni kuu hildämp olli ma joba vaba miis, käve pidusid piten ja kõnõlsi egäl puul, et kuimuudu sääl sõaväen oll. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Mõnikõrd aeti jalki 40 imä ja tütärde vaihõl 41 säänest juttu edesi, koh 42 imä jo latsilõ pikembalt kõnõlas, kuis päälmaa ka üts illos maa om, koh näide 43 vanaesä-imä eläse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Mõnikõrd hämmäti leeväga suula õnnõ ja võeti jüvvä kah, ku piimägi es olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
«Mõnikõrd jagava vald ja latsõ puudusolõva raha viil poolõs,» selet’ Ristipalo pansionaadi pernaanõ Haavisto Kaie. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Mõnikõrd jõudva mõnõ uudissõ mu mano esiki kipõmbidõ ku Eestih elädeh! http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Mõnikõrd kirotõdas viil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Mõnikõrd ku seit, sõs jäi kurk perüs kahrõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Mõnikõrd kutsutas meres mõnd suurõmbat järve (nt. Araali meri ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meri
Mõnikõrd käsk kual karada, kual laulta, kual jutust aija ja kua nakka-as tegemä, sis toolõ andas rihmuga üle sälä, kooni’ lupa ar tetä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Mõnikõrd käävä tiatri suvõtuurõ tegemän. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Mõni kõrd laskvat ta hinnäst kui härmävitäi, tarõ laest süöja luitsahe, ja läävät timä söögiga üteh inemisele sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnikõrd loetas noid pärsiä keele variandõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rsi%C3%A4_kiil
Mõnikõrd lätt hulga aigu veetäh, kuni saad näid kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Mõnikõrd ole-i jutu yleskirotaja kyländ täpsele kirja pandnu, kon tuu paik om, mille kotsile perimyslugu käy. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Mõni kõrd oles egah küläh viil püha miist kah pidi ärä teisde küllä minemä talvõl paläsde jalguka tuu olli tüdrigul häbi kui jalad kinni ollivad ja tõõsõ tarõ mano minen ehk kindad käen, tule saamine olli vanast vaivalik kui tõõsõ tarõ mano minti tuld otsima sis aedi inne piibu miis magamast üles kell tulis nõna ja pea olliva sis kuna tuu üles tulli ja tule nõna ja pea olliva sis kuna tuu üles tulli ja tule üles lei pessu külge sis panti pea ole tuuste sisse ja köüdeti kablaga kinni, sis keerudõdi ümbre pää seeni kui palama läts sis puhudi säält hüdse külge, sis viil sai tõõsõ tarõ mano viijä seeni oll: paar tunnõ müüda kooni tuli üles sai mändseh majah mittu tütrigu olli sis olli sis olli tule otsimine kõrralda säätü muido sai üttele liiga üts pidi tuuma ütte humogu tõõnõ tõõsõ humogu, nii viisis oll monest tulega lugu aga tule otsimisest sai mittu tüttär last hindäle halli tõbõ oles see määnegi kurja vaimu tõbi nii kui vana rahvas arvsiva see olli rõivasde viga ja üle liignõ mõisa herride hirm sünidas vanala ajal halli tõbõ rahva sisse, kui oles selle aja rahvas ka nii kõhnasde rõivil käüss sis ei oles ütsindä hall tõbi vaid ka ütten surm oma riistaga tävesde platsis selle aja rahvas om nõrgemb kui sis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnikõrd olõ hobõsõ sälläst maha ka sadanu, a kundi omma terves jäänü. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Mõnikõrd om vällä tulnu hirmsa tõtõ ka mõnõ Külli tutva mehe kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Mõni kõrd pagõvat ta kiisla naha ala, kost teda tuo sisse süö, kes kiislat, ilma naha päält võtmata süöma nakkas (seturahvas ei süö iialgi kiislat nahaga). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnikõrd panti tuvikõisi süütmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Mõnikõrd piät iks kassipoja nõna piimä sisse tsuskama, et tä arvu saasi, mis om hää! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
«Mõnikõrd poolõ üüni, tõnõkõrd kell neli hummogu inne tüüleminekit, nii ma tedä tei,» tulõt’ Karmen miilde. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Mõnikõrd saa ütest hääst ütlemisest terve näütemäng kokku. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mõni kõrd sälä pääle kaani kolmkümment, mink läbi kõik sälg tsädselikatses pestäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõnikõrd tarvitadas terminit arvokunst ku arvoteooria sünonüümi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunst
Mõnikõrd tetäs inne leevä ahjo panmist ka ah'osuu pääl hütsi pääl vatska. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Mõnikõrd või pehmehüst märkiq ka nimisõnno lõpun jm, ku tahetas pehmehüsele eräle tähelepanno pöördäq, näütüses nimisõnno tähendüse eräldämises ( palk ja palk´ , vaśk ja vask´ ), riimi vm peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Mõnikõrd võivaq aadomiq ümbre istu esihindäst, ilma et näile määnestki energiät mano andas, a sakõstõ piät näile sõski määnestki energiät (nt. lämmind , valgust vai eelektrit ) mano andma, et nääq ümbre istma nakkasiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Mõnikõrd võtva’ hüä vihasahe, ku’ koalõ haigõt saa, sis tõõnõ vil’ vihasappa vasta, nii et peris lust om kaija sääntset. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3246
Mõni külvi iks ennembi ka, kes taht rüälõikuse aos likku viiä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Mõni lats korjas vanaimä-vanaesäga marju, rahha ei saa pall’o, a tuu om timä, latsõ teenitü raha! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mõni läts' keressehe, võt't rõivanardsu pää otsa, ol'l suidsu seehn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mõni löüd maal paradiisi, a mõni põrgu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mõni meelehaigus või inemisel ollaq joba sündümisest saaniq, tõõsõq kujonõsõq vällä inemise elo kestel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meelehaigus
Mõni nuur poiss oll õkvalt nigu tuu pildi päält tulnu, miä kõge ilma inemiisi rasse näütäs. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Mõni nuur poiss oll õkvalt nigu tuu pildi päält vällä tulnu, miä kõge ilma inemiisi rasse näütäs. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Mõni nätäl perästpoolõ kuul'e vägimiis arke'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mõni nõidnu inemisi hundi sarnatseks. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Mõni ol´l nii kõva, et tõmmas terve rinna tooli päält maha, jäi inne tühi tuul kesk tare. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mõni om nätäl aigu ütsindä olnu, sõs taht külh ummi murrit kaivada. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
«Mõni partii, midä siin müvväs, om normaalnõ, a mõni sääne, et ku punni maaha võtat, sõs haisas nigu tõbras vai süütevedeligu perrä ja juvva taad kannata-i!» võtt’ miis uma jutu kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Mõni perremiis pidä õigõs, et ahost tulõ pääle kütmist kõik hüdse vällä võtta, selle et sõs saa rutõmb sanna minnä ja sann ei jää mõros. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Mõni pini pelgäs esi kah tsiku, kaes kuudist, mis tuu tsiapunt sääl tege. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mõni piniumanik ütles, et pini tund tõpratohtri kavvõst är ja lätt marru, a Aini meelest ammõt taha putu-i. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Mõni poiskõnõ sei esiki neli kausikõsõtäüt – tühi kõtt om õks kõgõ parõmb kokk. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mõni päiv ildampa tull' Verrev vägi üle Pihkva Petseri pääle ja sõs Vahtsõliina pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Mõni päiv läits müüdä, kuningatütar tull jälle armukese manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Mõni päiv tagasi kutsõva inemise appi hindä massinat kraavist vällä pästmä – jõvva-i kavvõst liinast pästmismassinat uuta. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Mõni rahvaloendaja om tuu kirja pandnu, mõni om ütelnü, et tuud ei saa kirja panda, selle et ei olõ ette nättü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõniste muuseumin saa hainakuun kaija kultuuriperändüse näütüst 1. hainakuu pääväl kell 14 tetäs Mõniste muuseumin valla näütüs “Pärandus elab!” http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mõnistõ, Kaika ja Vaabina kandin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
«Mõnistõ inemise kõik tiidvä, et omma langatuslehtri, kon juusk suurvesi sisse,» ütel’ Hele. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Mõnistõ ja Kääpä koolist omma aastit tulnu hää luudusainidõ tundja. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mõnistõ kihlkunna edenimmist ehk kuna elli Mehka ja Hipp? http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Mõnistõ koolin võtt’ võrokiilne tüüoppus periselt huu sisse joba mineväst sügüsest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mõnistõ kuul täüs rahvapillihellü Rahvapillilaagrilidsõ teivä Mõnistõ rahvamaja man pruutpaarilõ «pulmavärehtiid». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mõnistõ muusõum kõrraldas päkädsimaad 16. aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
«Mõnistõ rahvas võissi keskkunnamõo hindamisõl silma pääl hoita ja esi eksperte mano otsi, kõik aig vallavalitsusõga kuuntüüd tetä,» soovit’ Ess-suu iist võidõlnu seldsingu Rohilinõ Urvastõ üts juht Kärgenbergi Helina. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Mõni stõ st. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Mõnistõ vallavolikogo nakkas asja arotama 17.07. kuunolõkil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mõni suurõmb ossajunn lüüdi mant ärq jaq kaeti, et saa-õiq tulõossaga puud saan'a sisse eiq, et tuu olõ-õiq hüä, et sõs lüü pikne sisse vai tulõ mood'o tulõkah'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mõni suurõmb ossajunn lüüdi mant ärq, mood'o kost tahvitagiq es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mõni sõija oll hinnäst hirmsats esändäst tuo läbi vallalõ pästnü, et ta ütesä kanamunna arr kiet, ja ütsikuh paigah kõik arr kah kuorõ, nii et ütsgi elläv vaim tiedma es piä, kos ta om, ehk mis ta tege. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõni tahtnu, et õdagu sängü mano kah tultasi ja tekk pääle pantasi… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Mõni taht vaikust, mõni ei. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mõni teema võetas ette üten tõisi oppajidõga. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Mõni tege viil pühäse jaku pääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Mõni tegi kuuma vii sisse, pand’, nigu vesi väega kiib es olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Mõni tei mitme tsälguga ka tuu pilli, sis sai sõrmiga mängi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Mõni traadijupikõnõ lüüdi ette vai tihikene jaq kititi sandsaviga ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Mõni tulõ hinnäst esi pakma, tuust om hää miil. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mõni tulõ jalgratta, mõni autoga, mõni tulõ bussi päält maaha. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mõni ullimb taht Toomõ Koitu ja sändsit, a nuu ei tiiä, midä seo Teppo-tüüpi lõõts tähendäs. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mõni vaotas ka kidsi=haigõt liigõt ussi [va?]ihõl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõni väiku kuul om väega teküs: näütüses Võromaal Misso kuul, Setomaal Meremäe kuul. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mõni väiku sann lätt paari tunni kütmise pääle lämmäs, suurõmba sanna tahtva pikembält kütmist. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõni vässü ar’, sis tänt´ jo tõisi appi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Mõni või ju arvada, et om pall’u kirriv, a sääne tä tull’. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Mõni võtt, ku põrsast ost, pand olgi ka asõmõst kotti viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõni õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Mõni õks tsiugas kah vett tarrõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Mõni ütel tuust abi ka saavat. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Mõni ütles, et noorel kuul tulõ kartul panna, sis kuu kasus ja kartul ka kasus. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Mõnõaastagadsõlt opp' tä käümä ja kõnõlõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mõnõ aasta iist, ku olli Põlva maavanõmb, ütli ma Kaika suvõülikoolin Valgjärvel vällä mõttõ, et võisi tetä võrokiilse- ja miilse laulupido: et takast tougada tuud, midä Kaika suvõülikuul ja vana Võromaa seldsi kimmämbäs ehitäse: tetä Eesti kultuuri elojõudu rikkambas läbi võro vaimu. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Mõnõ aasta tagasi oll’ Jarekil Vana Võromaa kõgõ suurõmb eesti hobõsõ kari. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Mõnõ ahunapoja ja säre õnnõ saimi. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Mõnõ aja [pärast] nakas tütrik kõnõlõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Mõnõ ao iist, ku pall’u vahtsit elumaiu ehitedi, tahtsõ nii mõnigi peremiis vana jämme puu kasuma jättä. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Mõnõ ao perast tulli üts õige vaene ja alatost jaost [= madalast soost] noormees kuninga ette ja küsse temä tarka tütärd hendäle naises võtta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Mõnõ ao peräst läts’ Tiiu Tamula müübliosakunda, millest ildampa sai AS Sirje. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Mõnõ ao peräst naksivaq tekkümä liino ja maavaldado ütidseq umaval'tsusõq (näütüses Räpinä liina ja valla uma), miä tähend' tuud, et valla territooriumi sisse võisõvaq naata kuuluma liinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Mõnõ ao peräst sai arvo, et füüsiga um illos mäng, midä um kasulinõ mängi ja saia häid tulõmuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Mõnõ arstva ummi silmi ka liikva silmi tsilgutamisega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõnõ as’a saava vast kümne vai 20 aasta peräst selges, ei tiiä, pall’o ello om antu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mõnõ dokumendi ümbrepandminõ taht ammõtlikku – kas vandõümbrepandja vai notari – kinnüt�... http://www.lingua.ee/vr/
Mõnõ dokumendi ümbrepandminõ taht ammõtlikku – kas vandõümbrepandja vai notari – kinnütüst. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
Mõnõ ei julgu lihtsäle. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Mõnõ eläjä jalgo kotsilõ üteldäs käpp (nt. pini , kass , kahr , jänes ), tõisi puhul tarvitõdas iks sõnna jalg ( lehm , lammas , põdõr , kunn ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Mõnõgi as´a jaos jääs meil umma jõudu vähäs. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
- Mõnõ halli põdõja olli ka sann kerese pääle, tühja anomahe saisatõh, siäl kuuma ja kangõ tossu käeh ollõh, hirmsast tõbõst vallalõ päsnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnõh eloh no viil es olõq mõhkõ, sääl kastõte leibä lihtsält kohke molli vai ruuhõ seeh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
«Mõnõh mõttõh om ravvutaminõ hää ja mõnõh mõttõh taa jäl lahk kapja,» kõnõl’ Märdin. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Mõnõh mõttõh sekä tunni, ku osa iih är joudva minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
- Mõnõh paigah ol`l` ni viedü süöki teolisile üteh pant ka sulanõ värehist vällä minneh sei ärrki koti tühäs ni pand värahti taadõ saiba ozza, esi pidi tuo söögiga õdaguni olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mõnõ jao närve üle, miä aiust ja sälgroodso-säsüst vällä lääväq, valitsõs inemise tahtminõ tävveste; ent om ka tõisi närve, kink üle tahtmisõl midägi võimust ei olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Mõnõ järgmädse kuu joosul vei kass' kuningalõ viil umma jahisaaki kingitüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Mõnõ kohaliku ei võta vahtsit umas tuuperäst, et mille noil tüü om ja näil ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Mõnõ kutsva ka "kadaja-ollu". http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Mõnõ kuu joosul lahendiq probleemi ärq Wallis ja Brouncker. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Mõnõ käest võit küsüdä ja: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_20_laul.php
- Mõnõ kõrra peräst läz` jäll’ poig mõrrsä kodo käümä ja ku tagasi tul`l` muudgu jäll’ imä küsümä, mis sullõ nu sääl süvvä anti? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Mõnõ laulu ütel vahepääle. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Mõnõl eläjälihil kest tiinüs lühkest aigu, tõisil jälq pikembät aigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiin%C3%BCs
Mõnõl erialal Luudustiidüisi ja teknoloogiatiidüskunnan, õigustiidüskunnan ja majandustiidüskunnan om juhtunuq, et loenguruumiq ommaq nii täüs, et mõnõq üliopilasõq piät saisma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Mõnõ liigi lasitsaq võivaq ollaq kooniq neli kõrda rassõmbaq, ku mõnõ tõsõ liigi umaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Mõnõl inemisel om inämb ka säänest patriotismi ja tahtmist tagasi minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Mõnõl koolil om kümme projekti kõrraga tüün. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mõnõl latsõl ol'l hammõkõnõ, mõnõl ol'l mõnõ vanainemise jakinardsukõnõ sälähn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Mõnõl mõtsinemisel om nii selge haisutundminõ, et nä uma nõnaga mõtseläjit ja tsirkõ võivaq üles otsiq, pia nii ku jahipini . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Mõnõl oll’ suur annom; sis panti vesi pääle, ku tä hapnama läts’; sis saisõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Mõnõl olõvat ka hall tuost mant lännü, kui sändse vüö ümbre pää mähke, minka kolmõ mõrsjat jo laolatõdu om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnõl om eski vanaimä-vanaesä siih koolih opnu. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Mõnõl om jo raha suulõ sisse pant kotost. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Mõnõl puul om lastu vanal vihal vällän sanna man saista. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Mõnõl puul palutedi vana viht järgmäse kütmise aigu sanna-ahun, a mõni tiid, et tuu või tuvva naha-haigust. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Mõnõl puul seiväq pernaanõ ja tütrik lambidõ sigivüse õnnõs lambalaudan keedetüisi munnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Mõnõl puul võeti pääle palamist hüdse´ ahost vällä, et karmu es naanu ajama. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõnõl puul või ka veidü sata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/index.htm
Mõnõlpuul või sata ka vihma vai lörtsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Mõnõl puul või sata lörtsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Mõnõl puul või sata piksevihma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/index.htm
Mõnõl puul võiva üükülmä är jäiä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Mõnõl puul üldäs ka et vihtu tetäs katõ jaani vaihel (vahtsõ ja vana kallendri jaanipäivi vaihel). http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Mõnõl tõõsõl rahval om päämäne süük jälq riis vai mais . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mõnõlõ meelüse' kivi', tõõsõlõ sügüsene rüäpõld, kolmadalõ pikä' pedäjä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Mõnõlõ mehele olõvatgi unõ Rahamäe varandust juhatõdu, ja tedä otsma kästü minnä, ja kõiki otsmine ja kaibmine om seeni maani asjanda olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mõnõlõ tõsõlõ latsõlõ miildüs jäl algusõst pääle väidsega mürrämine, ummi kässiga midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Mõnõ meelest olõtki pätt ja varas, ku ammõtnik olõt. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Mõnõ mõistva suurõlt ette võtta ja fondõst rahha küssü, sis eläse küländ häste. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Mõnõ mõistva võro vai seto kiilt eski eesti keelest parõmbalõ, a rahva ülelugõmisõ meetodi perrä näide käest seod murdõkeele küsümüst küstä es joht. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Mõnõn alambliigin võivaq esädseq lasidsaq ollaq 1,5 kõrda pikembäq ku imädseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Mõnõn paigan iho pääl ommaq karvaq lühükeseq, harvaq ja peenükeseq, näütüses kässi ja jalgo pääl, a mõnõn paigan pikäq, paksoq ja jämehembäq, nii nimelt pää pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Mõnõn paigan inemiseq veeväq noid ka matusõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Mõnõn talon om sannaahjo kütet pikki puiõga. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõnõn tõbõn kaos uni kogoni ärq, mõnõn tõsõn jälq makas tõbinõ inämb kui terveh ollõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Mõnõn Õdagu-Võrumaa kandin om rahval sõski kimmäs tiidmine ja suuv õigõt külänimme tagasi saia. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Mõnõ nädälä peräst kaosõ nii ar', nit asõmõ vaivalt tunnda'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Mõnõ opilasõga om rassõ kah, piät otsma timä lähkühe päsemise tiid läbi lõõdsamuusiga. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Mõnõ pandva ka rehitule siulõ pudelahe piiretüst pääle, ja tarvitasõ tedä mõnõ sugutsõ sisemätse haigusõ vasta, kui “kõigõ kuulsapa ruoht”, mis sisgi viel api andvat, kui “kostki inäp parembat saa-as”. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõnõ pani nailõ paisilõ mis kavva edesi mädäsi, pääle ingusmääri (inglismääri), määr kisk väega mätä vällä ja sis väega haltas ka. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1714
«Mõnõ pruukva pudsunudsijat, et lehti marju seest vällä saia, a mullõ miildüs taad tüüd tassakõistõ tetä,» kõnõl’ Anne. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mõnõq Eesti poliitiguq pagõsiq välämaalõ, päämädselt Suumõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Mõnõq Roodsi ohvitseriq jovvaki-s sõaliini pääle, olliq Talliinan Kuld Lõvin muguq pidotsõnuq ja nii pur'on, et nääq es mälehtägiq kavva nääq Eestin olliq ja es mõistaq üttegi kotust nimitädäq, kon nääq Eestin olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Mõnõq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq 1594. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Mõnõq arvasõq, et tõõnäolidsõmbalt oll' s'oo teossõ autor Theon Aleksandriast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Mõnõq eläjäq, esieränis kiskjaq , tarvitasõq hambit viil jahipidämises ja hindä kaitsmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hammas
Mõnõq esiqmuudu joonõq võro keele mooduoppusõn ommaq väega vanaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Mõnõq hulgaq ommaq matõmaatigan niivõrra tähtsäq ja näid pruugitas niivõrra sakõstõ, et näide jaos ommaq vällä kujonuq umaq kimmäq sümboliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Mõnõq inemiseq, esierälikult vanaq inemiseq, ei näeq lähükeste, ent kavvõdõhõ nägeväq nimäq väega häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Mõnõq jaoq ommaq kõvaq, nii luuq , tõsõq jälq pehmeq, nii liha ja sisekund , mõni jago om vetel, nii veri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Mõnõq jälq nägeväq lähükeste väega häste, ent kavvõdõhõ sandistõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Mõnõq keeletiidläseq pruukvaq sõnno soomõ-ugri keeleq ja uurali keeleq sama tähendüse perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Mõnõq keleuurjaq pidäväq baski kiilt perräjäänüs keelist, midä kõnõldi taan piirkunnan inne ku indo-õuruupa keeleq sääl levimä naksiq (2). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Mõnõq lugõvaq Austraalia maisõmaa kah Okõaania osas, mõnõq loe-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ok%C3%B5aania
Mõnõq maatiidläseq (innekõkkõ Brasiiliast ja Peruust ) sõski vaiõlõsõq toolõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Mõnõq muskliq ei olõq mitte luiõ, õnnõ ommaq naha külge kinniq pantuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Mõnõq mängoq avitasõq midägi har'otaq vai oppiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Mõnõq ommaq lajaq ja lapikoq, nii nimelt puusaluuq ja luuq pää külen; tõsõq ommaq lühkeseq ja paksoq, nii nimelt sälgroodso tüküq; jälq tõsõq ommaq toro-sarnatsõq ja sisest tühäq; torodõ sisen om säsü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Mõnõq organisats'ooniq ommaq umaq arvoq vällä paknuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Mõnõq sivvuq kah sööväq lasitsit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Mõnõq sääntseq hulgaq ommaq järgmädseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Mõnõq tahiq tagasi tetäq kuningriigi piire, tõsõq õnnõ saiaq Ungarilõ tagasi ungarlaisi inämbüsega maid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Mõnõq tandsuq ommaq väega lihtsäq (nt. pall'oq rahvatandsuq ), mõnõq nõudvaq väega hääd mõistmist ja suurt andi (nt. ballet ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Mõnõq tsirgoq elässeq aastak läbi üten paigan, tõõsõq ( rändäjäq tsirgoq ) rändäseq külmembäl aastagaaol lõunõ poolõ elämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirk
Mõnõq tsirkõ lihiq (nt. kana , hani , parts , kalkun ) ommaq ärq kodostõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirk
Mõnõq tunnõtumbaq jutuq, niguq näütüses "Aladdini immelamp", "Ali Baba ja nelikümmend rüüvlit" ja "Meresõitja Sinbadi säidse reisi" ommaq külh Lähkü-Hummogumaa rahvajutuq, a olõ-s araabiakeelitside Tuhanda ja üte üü juttõ hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Mõnõq võro keele joonõq ommaq ainolidsõq kogoniq terve õdagumeresoomõ keeleala pääl. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Mõnõst lättest tulõ kõikaig vett, mõni kuios vaihõpääl ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4teq
Mõnõsugutsõ liigutamisõ läbi suuga ehk suun, keele , suulae, põski ja mokkõ abiga, saavaq kõnõldõn kurgusõlmõn sünnütetüq hääleq mitmõt viisi muudõtus ja nii mitmõsugutsõq kõnõlõmisõ hääleq luudus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hel%C3%BC
Mõnõ teil jäll vaka katõ kolmõ kaupa tinte rannast, küdsi siält piirakit, kui viel mõni mõõdu osa aganitsi jahukõisi majahjohtu olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Mõnõ tulli lihtsähe sanna, tiidmäldä, miä tuu savvusann om. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Mõnõ väiku abiliigutusõ tegevä hää meelega ka nuu, kiä tulõva keskustõ hindä jaos mõnt tarvilist asja otsma. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Mõnõ ütlese, et mar’a – tuu om kerge raha! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mõr'sa ehis mõtsa takan, peotäüs pirdõ käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõr'sa mäe takah, pirand pirda käeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrs'a ehis mõtsa takan, peotäüs pirdõ käen? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Mõrs'a mäe takah, pirand pirda käeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Mõrs'a tulõ tarrõ, ei liiguta ust ei akant? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Mõrsijt es olõ valmit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsja ehis mõtsa taga, peotäüs pinde peon? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja ehis mõtsa takan, lumõkäkk käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja ehis mõtsa takan, noormees vahis nuka takan, konagi ei saava kokku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja ehis mõtsa takan, peotäis pirde peon? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja ehis mõtsa takan, tuli piranduga käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja eht mõtsa takah, lumõkäkk peoh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja ei' toih 13 kuigi' minnä' kahruga'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Mõrsja esi jagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsja esä ütles, et saai poig naist sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
[Mõrsjaikk.] http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/7.html
[Mõrsjaikk imäle.] http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/u/1.html
Mõrsjaikku ikõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
[Mõrsjaikk velele.] http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/3.html
Mõrsja ikmine esäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/15.html
Mõrsja ikmine imäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/16.html
Mõrsja ikmine neiu trotsijale. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/22.html
Mõrsja ikmine neiu ärapõlgajale. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/21.html
Mõrsja ikmine sysarõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/18.html
Mõrsja ikmine tädile. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/19.html
Mõrsja ikmine velele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/17.html
Mõrsja istus mäe otsan, peotäüs pirdõ käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja istus mõtsa takan, peotäus pirde käen palas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja istus mõtsa takan, peotäüs pirdõ peon? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja joo kaarikust, an'd' tälle kaq "Soo muq pää pästjäkene!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsja laul imäle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/u/1.html
(Mõrsja lauljaq:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/15.html
(Mõrsjallõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/66.html
Mõrsja lät's tarrõ, väega ikk 42 , õt mis ti' mullõ sääntse pahandusõ teit. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Mõrsja lätt mõtsa veert müüda, peotäus pirde käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja lätt, peotäüs pirdõ käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsjalõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsja mäe otsan peotäüs pirda käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mäe pääl, peotäüs pirdõ pää pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mõtsa takah, käpätäus pirda peoh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mõtsa takah, peotäis pirde perse all? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mõtsa takah, peotäüs pirda käeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mõtsa takah, pirand pinda käeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja mõtsa takan, peotäis pirde peon? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja sais mäe pääl, peotäis pirde käen, ütte läitäs, ütessä lägünes? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja sais mõtsa takan, peotäis pirde käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja sais mõtsa takan, peotäüs pirdõ peon? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja truuska an’d’ kosilasõtruuskalõ viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsjat tükiti kakma, ku mõrsja ikk ja jalga kumard. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrsja tulõ mõtsa takast, peotäus pirdõ käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Mõrsja um aidah ja laul ehk lugõ säält sedä laulu.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/10.html
Mõrsja viskas vüü, ku müüdä sõit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrtsukaq ai takast järge, a es saa midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõrtsukas läts jal kodo, ütles imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Mõru, ei lää." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Mõru tähendäs toda, ku silmä nakkasõ vett juuskma ja kipitämä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Mõs'k suu ar', võt't nõnaräti karmanist 73 vällä, nakas suud pühkmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Mõs'k 66 suukõsõ ar', pan'd jo perämädse' 67 saapa' jalga, kepi kätte ja naas 68 jo perämäst ubinat süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Mõsi arq, an’ni puhta hammõ säl’gä - jal ai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsimi tuo viega last, ja sinnä samma tuo viga ka jäigi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõsiq hennäst ja soiq kreebeniga pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsiq pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsiq suukõsõ arq, aiq puhtaq rõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsk ja ikk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskja kai, et jõvva-as inämb vasta pandaq, hiit’ tullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskjalõ andas rätt vai kapudaq, kerstutegijäle jaq havvakaibjalõ kindaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskja lüü tuu livvakõsõ, koh mõs’k’, aidveerde katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskja pand kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskja piät ka kõ pomkile kutsma ja puhtile ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskjaq kaesõq, et kulla tuvikõist, olõs’ tä miq mano lindasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsk kyik puhtahe arq kui vaija, tõi kodo, pand sängü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsk kässi, hiit käteräti lilli üle ola. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskminõ käve nigu iks, ligusi päävä aigu ja sai puhtambas. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Mõskminõ oll´ kas põrmandu vai penke pääl. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõskmisõ jaoss olliq vihaq noorõ kõo ossõst, noore kõo latva kiä ärq es lõikaq, tuu olõki-s vihass hüä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Mõskmisõs oll' inämbüisi õks umakeedet siip. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Mõskmisõs tetti lämmämb vesi, pruugiti ka vihaleovett. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõskmisõst üle jäänü külm vesi jäeti üüses sanna, et sis saa Jessukõnõ tulla perän sanna ja sis täl om hää mõskõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõsk, mõsk sõrmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mõskõq latsõq pääq arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskõ vesi vala poisslatsõl hobõsõtalli, nigu täl hüä hobõsõq kasunu, a tütärlatsõl uibo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõskõ vesi valõtas kohe kavvõmbakõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsk’ jalaq arq ja läts tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõs no minnu, kuis saat ynnõ, vii kodo kaq nigu kondsaq kolisõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõstas koolja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsumõskmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsumõskmise lauluq kaq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõsuvesi panti valmis ja tuust viist hämmäti peoga kolm kõrda kas iho pääle vai keresse pääle – kui kongi kombõs oll´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Mõsuvett (innekõkkõ lämmind) pruugi sannan mõistuisi, et kõigilõ iks jakkunu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
- Mõsõ arq ni üt’el’, et mõs saq kah umma last taasama vii siseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Mõsõq arq muq suukõnõ jaq hammõkõnõ, saa maq kaq puhas teedakõnõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõs’k rüülinaan’e ka ni sai lat’s väega ter’veh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõs’k’ halvatütär pää arq niq mõs’k’ ristiinemise lats pää arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõs’k’ näü arq, ai rõiva sälga, istõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõs’ti nuuq luhidsagi arq, syss pan’ti per´rele süük’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõteldes iki, et rikkus om sii, mida saap raha iist osta või kogundi raha esi. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mõtelge siss oma tillikse ettevõtte luumise värgi pääle suveaal, ku päev taivan säräp, ja sügüse akkame ütenkuun pihta. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Mõtelnu, et imelik küll, egä kõrd neid siin ollu, täämpe polegi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Mõtelnu, et imelik küll, egä kõrd neid siin ollu, - täämpe põlegi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Mõtlid saava mõisa meesta, kirja tundija tuleva – nüid tulli tubaku tooja, sai üits sarve nuusutaja. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Mõtli, et kas om jälki parke ja hallasallu asjamehis võetu politseiniku, kinkä mure om tuu, et es olessi puhmit, sis ei ole pättel ja asotsiaalel kohegi hinnäst käkki. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Mõtli, et midägi piät tegemä, mis hindäle huvvi pakk ja sisse kah tuu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõtli, et miis hüüa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Mõtli, et rüüke kombaini peräst ja pandsõ tuu ruttu kotti är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
«Mõtli, et saa uma panusse kah panda, eesti hobõst tsipa areta ja kaia, et ohustatu tõug iks parõmbidõ alalõ olõssi,» selet’ Jarek. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Mõtlimi, et piässi iks küläsildi vällä pandma. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Mõtlimi kõrraga, et ku imä ütte poiga es saa hindä manu viiä, sõs nüüt pruuv tõist… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Mõtlimi külh, et ega tä hää mehekene sääl ei olõ… http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Mõtlimi: no nii, tank tulõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Mõtlimi sis, et toomi nuu jumala vaesõst Kreekast är rikkalõ ja otsa pääle saanulõ Eestile. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Mõtli: mis ka no Jumalakõne tiet? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Mõtliq, et miq koolõ noq siih nälgä, süvväq midägiq ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtli saavat ma abi tõsõlõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
"Mõtlõ, kas taiva tähti om rohkõmb, vai maa seeh mulkõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõ, kuis vahtsõnduisi sisse viiä, et tüüjõukulu olnu väikumb. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
- Mõtlõmistiatri edimädse päävä tüü tutvustus. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Mõtlõmistiatri edimäne puulpääväne ülesastminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Mõtlõmistiatri lõpõtus-ülesastminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
- Mõtlõmistiatri tõnõ ülesastminõ puulpäävädsel pääväl. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Mõtlõmist om: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
«Mõtlõ, mõtlõ perrä, midäs sa Munamäe otsah mõtli mullõ tetä, ku sa näie seda mu ehtetu mastõrat.» No sis kunigal tulle miilde küll, mis tä lubasi Korniliusõlõ tetä, ku tä Munamäe otsah õlle, a kunigas ütel Korniliusõlõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mõtlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, a tuu poig ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs esiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, et kuis soo piät olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, et nakkai noq külbmä, inne ku tä arq müüdä lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, et siih om meil paremb elo ku kuningriigih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, mis noq tetäq, tulõ õks võtta, kuq arq olõ nimitsenüq, olgõq määne tä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõs, mõtlõs, syss ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtlõsõ', õt mis no' nakamõ' jäl' tegemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Mõtlõ ummõhtõgiq! http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Mõtsa eläjäq käveq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsaelänigu näivä ette, et äkilist külmä ei olõ tulõmah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõtsaga om niisamatõ: väiku hulk kaitsõalost mõtsa ei pästä Eesti mõtsa, ku mi ülejäänüt hoita ei mõista. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Mõtsah kaq, ku puu lõigatas maaha ja kand kaksas sääntse pinnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsah ol’l sussõ niq kahrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsah soeq kakiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsah tull tõnõ vägimiis Kalõvipoig tõsõlõ vasta, säitsesada saelauda säläh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Mõtsah veli ütel sõsarõlõ, et panõ pää paku pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsahärg pidi kurva meelega edesi minemä, muide*23 mant varju pallema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Mõtsa jaeti ka hingi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsa jagama vai haina mano, õks timä iih otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsa jagamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsa ka jaeti õga aasta nii pallo ku palota vaija oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsa kull´a, õllõlõllõ, kar´akõnõ, õllõlõllõ! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Mõtsa kull´a, õllõlõllõõ, kar´akõnõ, õllõlõllõõ! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Mõtsalilliq pindre pääl. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
"Mõtsa lää puid ragoma." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Mõtsa, mõtsa, õllõlõllõ, kar´akõnõ, õllõlõllõ! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Mõtsandus om majandusharo, mink ala arvatas mõtsamajandaminõ ja mõtsatüüstüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%B5tsandus
Mõtsandust uur mõtsatiidüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%B5tsandus
Mõtsan ja egän kotussen om neid. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Mõtsan mõnõ aastaga midägi ei muutu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Mõtsan oll’ meil vastategevüs. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Mõtsan omma nakanu käümä ka noorõmba inemise. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Mõtsan pandunu miis naasõ risttiile maha. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Mõtsan, pikän pedäjen, kuiva kuuse ossa pääl. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mõtsan sündinu, mõtsan kasunu, nurme pääle tuleb kärisemä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1158
Mõtsan sündinu, mõtsan kasunu, tule vällä pääle tiirutama? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1158
Mõtsan tullu tal mees vastu ja ütelnu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Mõtsan tul´l opetaja vasta ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Mõtsan võivaq kassuq tõistsugutsõq puuq ja juuskõ ringi tõõsõq eläjäq, jõõq võivaq ollaq suurõmbaq ja kipõmbaq, mäeq kivitseq ja korgõmbaq näist ommaq miiq Munamäest iks kümnit kõrdo korgõmbaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Mõtsa paksu puhma sisse. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Mõtsapiiga olnu nigu inemine - valgõ rõividega, sinine ja punane hõlst üle visatu, paljaste jalguga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Mõtsa puid ragume, tsirku, nirku! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Mõtsaq kasussõq tah vahtsõst päris höste. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mõtsar) om sündünü 11. mahlakuu pääväl 1972. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Mõtsa seeh kiit mitu päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsa seeh om haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsast ja puiõst Võrol 6. novvembril: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Mõtsast löütü kerik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Mõtsast saa iks viil siini Otsa Kallõv. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Mõtsast tuuas mõõdipuu, tii veerest tammepuu, minga osa mõõdetas, minga pala paigale pandas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1161
1) Mõtsast tuudi mõõdupuu, tii veerest toomõpuu, seega jagu jaidas ja paigalõ pandas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1161
Mõtsast tuu mõõdupuu, tii veerest toomepuu, miska osa hoietes, miska jagu jaetes? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1161
Mõtsast tuvvas saak kokkoostu nii terve perrega, egälütel pangi käen, ku ka ütsindä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
«Mõtsatsia teivä timahava iks pall’o kahh’o, osa põldõ es nakka koristamagi,» ütel’ Vana Võromaa kõgõ suurõmb hernekasvataja (117 ha) Haameri Heiki Räpinä kihlkunnast Vilustõst. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«Mõtsatsiga naas’ viil detsembri lõpun päivä ümbre koosõrdama,» kõnõl’ Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõtsatsikol es olõ kipõt joosuao päälenakkamisõga: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõtsatsiku om muiduki kah perämädse aoga väega hulga tegünü: hulga om viläpõldõ ja mõtsanoorõndikkõ, kon näil om hää ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Mõtsaumanik piäsi puhastama är uma kraavi ja tiitruuba. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Mõtsavahil läts süä musta mehe meelütüste pääle täüs, ja ta ütel puud rag'oma alostõh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavahil oll` häpe paljo kaiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/pis.htm
Mõtsavahil vaija üteldä valitsõjalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsavahilõ masti rahaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsavahi palk olõ-õs suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsavaht Mõtsavaht käve mõtsah ni [ja] essü är, ni sai õdag pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Mõtsavaht es saa umma rahalövvüst inäp salada. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht heedänü 11 jäll kuuse ala pikäle ja kuulu 12 , Must ütles Krantsile: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Mõtsavaht jät't ka rag'omise saisma ja küs'se: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht kaib mõlõmba rahapaa tävveste tammõ alt vällä ja sai siält ka mitu-mitu tuhat ruublit kulda ja hõbõhõt ja sai nii väega rikkass mehess. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht kullõ-õs toost midägi, ragi puud õks kavalusi edesi, midä soe ka mõistvat näk'kü ja hüä meelega korgõhe üles pilli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht lännü uma kate piniga, Musti ja Krantsiga, mõtsa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Mõtsavaht läts esi arr toost veerestki kavvõlõ maalõ, koh ta kui kunagi rikas mees suurõ mõisa ost ja siäl õnnõlikult elleh uma katõkõrdsõ õnnõlise jahikäügi pääle mõtlõs, mis tedä kõrraga rikkas tek'k. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht sai arvu, et susõl pal'lo tähtsamb asi vahti om kui uma naha hoitmine, ja ta läts ka julgõlt susõlõ mano, kes siss ka mitte pakku es lää, kui mees jo õkva näide man ol'l, nii et ta näid jo püssä peräga maha olõss võinu kopsada. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht sai arvu, et ta inäp üts proosta orrav ei olõ, võt't kirvõ ja naas soodakus puud maha rag'oma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht tõi syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsavaht vai kütt lätt tassamisi edesi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Mõtsavaht võtt nüüd ilosa noorke 25 (ta oll poissmiis) ja ellivä 26 lustilikult. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Mõtsavaht’ oll’ tuul pääväl olnu umal harilikul mõtsankäügil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
Mõtsavaht’ vei perädü suurõ tsirgu Petseri mõtsavalitsustõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
Mõtsa veeren külän eläse inemise, kiä mõistva ello jäiä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
«Mõtsa veerest mändsegi liblikõiõlidsõ päält ma tuu kimalasõ saigi.» http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Mõtsavele talo nuput’ ja nigu vällä tull’, kehväste nuput’! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Mõtsavellepäivil, mil tä varjas hinnäst Lõuna Eesti mõtsun, nakas tä võro keeli luulõtama. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Mõtsavelle talun sitavidämistalus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Mõtsavellist es saa kõnõldus ja… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Mõtsavenna talun Vahtsõ-Roosan tetäs 24.-26. mail jälleki etendüst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Mõtsaviinamarja kõtu valulõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Mõtsa viirt pite käve miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtsavirma ütles perän: esi tahtsõt, esi kirotit ala! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Mõtsa võti ma joba innembi esiq mahaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Mõtselläi vai mõtsaelläi om mõtsikult eliskelejä elläi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%B5tsell%C3%A4i
Mõtshärg. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Mõts ja maa nakkasõ Ani perre meelest kunagi väega är tasuma – Eesti om jo põllumajandus-, mitte tüüstüsmaa. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Mõts, kar'amaa, hainamaa, kyik oll ütehkuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Mõts kasus sääl väega häste, aastan 13–14 tihumiitret hektäri pääle, rahan 72 000 euro jago,» hinnas’ Palo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Mõts kimmähe lätt noorõmbast, vanna mõtsa raotas maaha ja tuud jääs veidebäst, a tõsõlt puult lehtmõtsa ja noorõndikku nakas kimmähe rohkõp olõma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mõts oli helle helisema, laan kummõ kumisõma. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Mõts oll kaonu kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõts oll kolmõ külaga ütine: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõts oll mitmõ küläga ütine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõts om kah väega tähtsä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Mõts om minu kleiti räbinu. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Mõts om mu jaos tähtsä ja mõts om mullõ mõttit andnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Mõts saa-as naada viil kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõttit om rohkõmb ku rahha. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Mõttusõ Meelis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Mõttõl pandaq kiijä vii abil asjo liikma om pikk aolugu, miä lätt 2000 aastakka tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Mõttõn olliva kikkaseene. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Mõttõtalossõq, arotusõq kohaligust ja piirkundligust eriperäst ja noidõ tulevigust. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Mõtuse eest sai mõtsavahile susi, kelle kõrva ta valge päiva aol ärä lõigas nink mõisaherrale vei, kes tälle neide eest viis rubla mass. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mõtuse jaht Vanast olli üts mõtsavaht, kes ütsikun paigan mõtsa seen elli, nii kui selle ameti maja iks omma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Mõtu, viina, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Mõtõh panna’ noorõ’ seto tsura’ näide umakultuuri võtmõh pop-rokki tegemä tekk´ tuul aol põnõvust ja om śoo seltskonna täämbätsest vällä viinü’ menuni, määnest olõ-i saanu’ nauti’ ütski tõõnõ perimüsmuusikat säädev pillipark. http://www.zetod.ee/set/zetod
Mõtõl`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Mõtõl': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl', et noq om arq joq söönüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl', et tõõnõ om hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl', et võta õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl', mõtõl' päävä minenguni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõlda, ku hää – kütä ahi, panõ süük ahju ja süü, ku pereh kuuh. http://taarkatare.com/avaleht/
Mõtõldi, et Tarton iks piätedäs kinniq Lõunarõnna edesitung, agaq ka Tarton es tulõq lahingust midägi vällä, jäteti ka Tarto maahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Mõtõldi, seletedi, asi tull avalikus: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Mõtõldu-tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mõtõl, ega ma sinnu inämb siist ar ei lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl esi hendähe: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl, et kuis ma saasi arq soo sysarõ häötä, ma timäga kyiküts elämä nakkai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl, et ku ma es saa timmä arq süvvä, syss mu tädi õks süü timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl, et ma siist ei läägi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl, et ma timä viska jõkkõ, nii valmis, upus arq niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõlgõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Mõtõlgõq hinnäst bussi, miä sõit Räpinält Võrro. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Mõtõl hindäst jäl': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Mõtõlusõkotus suurilõ: mõnikõrd pand õigõl aol pakutu söögitaldrek, ola pääle pantu käsi vai paar hääd sõnna paika latsõ elosaatusõ… http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Mõtõl´, mõtõl', ja sis tul'1 miilde, õt ol'l piitrepäävä üü ja tuuperäst omge' Petsereh ker'k, mida kutsutas Piitre ker'kost. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Mõtõl’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’ et, ah ma anna ar tüt’req nisama noordõmeeste kät’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’, et annaq aigu, maq aja timä üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’, et kolm päivä tsiuk’, a tsiuk’ kolm aestakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’, et las lätt, jääs vast kohe hobõsile jalgu, saa jo taastki väümehest arq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’, et oodaq, kuis soo vanamehegaq vällä tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’, et osti noq hindäle sita arq vaesõ mehe käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’giq vällä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Mõtõl’ minnäq ust laskma, kuuld kiäki võõras ussõ takah põrotas, nii et kyik hoonõh värises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõl’ niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõtõ om löüdä koolilõ uma nägo,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Mõtõq sai kimmüst manoq perän edimäst võrokeelist suvõülikuuli Kaikal 1989. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Mõtõ viirdü tuu tiidmise pääle, et nii saa-i midägi hääd, ku maal eläse päämidselt vanõmba naasõ ja noorõmba mehe – noidõ naisi poja, kiä hindäle umma naist ei lövvä, selle et noorõ naasõ pakõsõ är liina vai vällämaalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Mõõdi rük’i ol’l anda õga sügüse; kiä ol’l rikas, an’d viil kat’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mõõka_ks latsõ käeh oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Mõõk latsõ käen om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Mõõtsu-maatsu, käänä pässä käädsu, pane pääle plaadsu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1363
Möi ar kolmõsaa rubla iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi arq, niq jõi ar’ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi arq suurõ kalli raha iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi arq viskli aastaga leevä iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi esä poja arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi lehmä arq, pan'd' raha punga, uut, uut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi ma arq ja saivaq mullõ ka saapaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi roosa kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möi tuu nynarät’i arq ja sai näile jo rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möldre kuuli ärq ja jätt' uma vara poelõ: vanõmb sai veski, keskmäne iisliq ja noorõmb õnnõ kassi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Möldretüüst kynõl` tä: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Möldri ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möögeq s'oogi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Möömi lehmä arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mügrä külä om küll kuuskümmend aastakka Valgjärve valla alaq käünüq, a Valgjärvega om seol kandil veidüq pistmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mügrä rahvalõ oll` hobõstõ häötämine hullõmb ku sõda ja küüditämine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Mühü pirda palotid, tõse mühü tõrvasiid, külümütü küündeliid. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Münchenin sai tä jälq kokko Aloysiaga, kiä oll' sõs joba väega kuulsa laulja ja kiä tekk' Mozartilõ selges, et olõ-iq tuust inämp huvitõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Mürgü Marje: tükü kiruta tuust, mis õkva süäme pääl om! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mürgü Marje ütel, et mõnikõrd saa ütest hääst ütlemisest terve näütemäng kokku. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Mürki om jo põldõ pääl veid´ep, selle näq tulõvaq siiäq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Mürä ja kõik – taad ei saa vällämaa massinaga võrrõlda! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Mürü, mürü, mütsükene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Müstiga, midä Misso kooli juht om löüdnü: nä naksi tahvliarvutiid pruukma ja omma köütnü nuu muudsa riistapuu luudusõ-tegemiisiga. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Mütoloogia tähendäs müüte (vai lukõ) koko, midä määntsengi kultuurin arvatas õigõq olõvat ja miä tarvitasõq üleloomulikkõ asjo vai väki loomuligõ asjo seletämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%BCtoloogia
Müts panti sita pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Mütsuga kai, kost ma saa tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Müü' seo mõisa meele!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“Müü arq mullõ temä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Müüdi perrä võidiq Zeus, Poseidon ja Hades päält kümmet aastakka lõpus titaanõ ja panniq nääq vangi Tartarostõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Müüdä ker'kot ol'l' minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Müügis sai timahava kasuma pantus paar tuhat tomaditaimõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Müüjä es taha küll anda, a vanake ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Müüjä pakk hobõst: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Müümisõ aost om vaia kotust, inemisi ja müvvä’ tulõsi höste, piat mõistama müvvä’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Müü nimä mullõ ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Müüq arq timä edimädsess aastagass katõ rubla iist, Siido Tepo ost su käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Müür om 9 miitret korgõ, pääl 5,5 miitret lagja nink müürü pääl om tii, vahitorniq, värehtiq ja kandsiq, minkast ütsindä vahitornõ om kokko loet umbõs 20 000 (hiina aoluulasõq arvasõq, et kunagi võisõ noidõ arv ollaq 60 000). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_m%C3%BC%C3%BCr
– Müürsepä Martin! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Müürsepä Martini pilt’ oll’ pääl... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
“Müü ruusk ka üteh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Müürü pikkusõs loetas 6352 km nink täämbädsel pääväl küünüs müür mere veerest Pekingist hummogu puul Gobi kõrbõni Gansu provindsin keset Hiinat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_m%C3%BC%C3%BCr
Müü ta hopõn meile arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Müü ta müts arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Müü ta pois’kõnõ meile arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
N'ooq 20 hammast nimitetäseq piimähambis ja nakkasõq kuvvõndal ehk säitsmendäl aastagal vällä sadama, minkpääle pia kõvõmbaq asõmõlõ kasusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
N'ooq lastukatusõq piä-eiq midägiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
NASA , Õuruupa Ilmaruumikeskus (ESA), Vinnemaa Ilmaruumikeskus (RKA), Jaapani Ilmaruumiuurmisõ keskus (JAXA) ja Kanada Ilmaruumikeskus (CSA). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
NATO kõgõ korgõmb organ om Põh'a-Atlandi Nõvvokogo, midä juht NATO pääsekretär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/NATO
NATO pääsekretär om 2009. aastaga 1. põimukuu pääväst Rasmusseni Anders Fogh , kiä valiti tuu ammõdi pääle sama aastaga 4. mahlakuu pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/NATO
NELLI SUMPS SUUD PITE, KATS KAES TAIVAHE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
N. Esänd noogutas, emänd om mulgu pääl, valge vatt vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
NH kirätöid om ilmunuq: http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
NH om Skandinaaviamaie seldsi “Sleipnir” liigõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
NH om avitanu tetäq 9. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
NH om sündünüq 31. lehekuu pääval 1978 Põlvan kunst´nigu ja oppaja peren. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
NH om tüütanu sekretärinäq, norra, taani ja inglise keele tylk´janaq, oppajanaq,tüüd om tää saanuq ka Võro kodoluumuuseumin, Võro Instituudin. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
NI pühä Jüri jäll hõigas taivast, et miä tühi teil viel nu vaiju um, vett leije varsa soi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
NI sai sõs tõisil vell timä pääle süä täüs, et kaegõ nu äidse perält, koh timä um, ni mi suka nii pallo märrä, ni sõs võti tuo turaku vällä tapi tedä üte hüä kihätävve, ni sõs naksi süömä, a turakut es lasõ süögi lähkuhe, muudgu opsi, et mine sääl puuh um kodas tuo mine süö sa ärr, ni timä läts ka süömä, ni ütel, et sinno lubati mullõ tuo kodas naas väega pallõma, et kulla mies söögu ui minno, ma tulõ sullõ ütskõrra tarbis, sõs sa hõika õnnõ, et kodas mu veli, tulõ appi, sõs ma olõ sul man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
NKVD-n. Oll` käe hindä elu külge pandnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
N.N. leereq leevälatsõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
NOORÕ MEHE HALLITÕBI Üts nuur poiss olli vanasti ütsinda aidah maanu [maganud]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
N. Sihs kummardap temma ennast ülle We nink Kirkissand wallap kolmkord Wet temma Pä päle nink ütlep: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
N. Tuhat tutupääkeist, sada saelavvakõist, kats kaasõlavvakõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
NUDI JUUSK NURMÕ PITE, PAL'ASPÄÄ PAIO PITE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1479
Na' vaheva', et ta naha visas kivve pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Naa arvas, et telle tuuas leiba ja küüsse: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naa as’a tulõ umbõ kimmäle läbi märki ja arota ja teedä anda, et lihtsä inemise kah midägi arvo ja kassu saasi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
(«Naabri kütvä ahjo mitu päivä, ku är olõmi,» ütles naanõ Aiki vaihõlõ). http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«Naabri maa pääl oll’ susi murdnu är suurõ kopra – soe orienteerusõ kah söögi osan ümbre, ku kitsi ja tsiko iks väega võtta ei olõ,» kõnõl’ tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Naabrimehega tä sis ilmadu aig lavvatelefoniga kõnõl’. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Naabrimiis, kooliveli Helde-Vello tul keset üüd mo poole`, ütel, oi, Vello, päästa minnu är`. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Naabrinaanõ jäi kimmäs, et tuu es olõq Saamo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Naabriq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Naabriq, handiq ja süräkomiq nimetäseq näid voguliis', miä vinne keelega om levinüq laembalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Naabritaloh elli üts Stalini usku poiskõnõ, Siilivaski Jaan, minost oll’ tä mito aastat vanõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Naabritalost peri Sulõ Leiu ja Rõþikovi Helin kaiva ka mäeveere pääl sõitu ja kitivä Toomasõ iistvidämist. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Naabritalu nimi Porila om jo kah esihindäst priinimi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Naakui inämb nii elämä, saat sa kaq õigõ inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naakõ praasnikka pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Naakõ püssäga kyik tammõ uustõ tähte laskma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Naakõ q kiuhkma!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Naakõq olt tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Naakõq tarrõ tegemä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naakõ soolõ poolõ suurt krepostit tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naakõ taplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naa lemmiku kõrd-kõrralt vaeldusõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Naan'e sokolagaq selediq syss arq, et olõi, sul sysar soo kyik tek'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naa naasõ arvasõ hindäst nii halvastõ, et algusõh piät pall’o kuuh mõtlõma, midä tä ülepää mõist tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naane aigupite kobi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ajanu õnne pääle, mudku: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Naane an'd' väidse otsast vadsa pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane and süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane an’d’ tälle kolm käterätti üteh, et sullõ saa kolm üümaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane an’d’ ülest, et mino mees tap’p’ sääntse mehe ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane arvas', et vast tä pahasi arq, läts arq mõisahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane astsõ Eesti kunstiakadeemiähe 35aastadsõlt ja lõpõt’ klaasi eriala minevä aasta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Naane ei tii hellügi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ei usu toda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Naane elli veel pääle too 10 aastat ja tegi mehe elo õigõ mõros. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Naane es kuulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane es tahaq laiva minnäq, inne ku Noja joq halvasynagaq tõmmas', syss läts naane laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane hallõ jutuga pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane heräsi ka unõpäält üles, ja mees jutustas tällegi omma öösist õnnetust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naane hõik, ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ikk halõdast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ik’k väegaq umma poiga, et väegaq hallõ, kyik näläao elli arq jaq noq kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jalq kaibas kassi pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jalq kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jalq mehele: sa noq umale naaselõ ütlei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jalq mõtlõs, et mis no olõsi tetä sysarõ pääle jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jalq ütles mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ja pereq joq maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jo pelgäs ja värises ja küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane joq värises ja pelgäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane joq ütles, et noq om joq külq märki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jäi kodo katõ latsõkõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jäi kodo rasõvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jäi kui magama sinnä pää mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane jäi rasõvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ka es anna võitu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kaes ümbretsõõri, saa arvo, et hauda teda viias, nakas meest ähvardama: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Naane kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kai arq, koh kottal päiv syss oll ja las’k’ põrmadohe sinnä kottalõ oherdiga mulgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ka kannaht arq, ütle-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kirot’ kirä, et kotoh ommaq katsigõq latsõkõsõq sündünüq jaq sääntseq jaq sääntseq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kit’t, et ajagõ sitaq tarõst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane [kostõ], ütel´ [vasta]: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/2.html
Naane kotoh pahasi, et vot ul'l miis, arq saatq teki kodo, noq saaqki Migulalõ praasnikku pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kotoh poigõga ilosahe elliq, kasvat’ näid ilosahe, lastõgaq magasigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kotoh tapp uma latsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kuul'd', tull kaema, et mis sääl om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kynõlõs latsõlõ, et vot sul esä om pütügaq mereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kärsi-is inämb sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kõ hõl’otas ja kynõlõs hindäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane kõtutas sängüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane küt’t sanna ja laul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane lastõga istõ vankrihe, nimäq astusõq tii viirt pite paljil jalul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane latsõgaq kääväq mere veert pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane liigahtagi-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane liigahtaki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane läts aida ja istut tuu kaaravihu aida maha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane läts kerkohe a mees läts kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane lääqkas inne, ku Noa hõigas joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane mehe ärr tuo halvastpaigast, a mies tuu ui naist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naane mõsk kykkõ muudu tuud sõrmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane naas selle pääle halusahe ikma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naane naas’ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane naas’ pliine küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane nakas' ka elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane nakas kotoh pliine küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane nakas’ vihaskõlõma timäga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane na’as pääd otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane näk’k arq, et as’aga kitsas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane olle nalja tennü: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/2.html
Naane olli lännü hinnäst sendse otsa aganikku külmädämä ja es ole pia tagasi tullu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Naane oll karanuq kaq pingi alt vällä, nigu välk ja pliine küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane oll` timäl vel`skre-ämmäimänd` ni oll lännüq rahvast kripi vasta vaksiniinmä. http://seto.ee/category/jutuq/
Naane olõõs joht ka timmä vadõrist kutsnu, a tuu Jummal tõi jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ol’l niisama vaenõ inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ol’l päävä tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane om nigu üts söögitegijä, eläte pääle, vet 56 jõvvat jo mõlembit toita. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Naane pahanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane pan’d’ ette: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane pan’d’ kaq väidse kaala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane saa, hüä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane sai kaq väegaq hoolõline inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane selet’, et elli vanast sysar velega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane sängüh les’atäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane tapp kotoh hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane tiidse üldä’, õt Kihnu Kauba Maja mõtõht võõdõti ka kogokonnah höste vasta ja õga nätäl tulõ käsitüümeistrit mano, kiä’ umma kaupa müvvä’ pakva’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Naane, tul kaeq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane tull kaq sannast kodo ilosahe, hiidäs kaq mehe kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane tundsõ arq, et miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane tunnu, et surm nakkas tulõma, olnu haige. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
"Naane, vaenõ, mis sa ikõt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane valmis’t’ jalq arq ni kavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane viht last, timä ka naase kihhä pite lätt latsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane väega ik’k, et mis noq soo pääle saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane väegaq ik’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane õks es kullõ ja läts minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Naane õks küdsi vadsakõsõ arq, nakas' tõõsõl takah minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane õks nuias, et ütle, ja ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane õks olõs jätnü ja lännü minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Naane õks sais väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_2.html
Naane ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel, et soo om Jumala juhatamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel, et vot sääl saina piloh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel, piä sa veid'okõsõ hobõst kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel ütskõrd: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütel’, et kaeq maq noq tunnõ, et saq olõt üts Jumala miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane ütles ynnõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naane üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Naanu' kõrtsi man hobõst süütmä ja lännü' esi kõrtsi sisse. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Naanu' süümä lõõnat. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Naanu inemiseq kel’drehe minemä ja pini ei lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naanu pata mõskma ja üts väikene asi linnas üle pernaase ola paa mõskmitse sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Naanuq pelgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naanõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
(Naanõ Kristel avitas: kohustuisi!) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Naanõ Külli, kah opnu veterinaar, avitas miilde tulõta üleeletüt ütelehmäpidäjäaigu. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Naanõ aga maganu edesi. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ jäi õks istma ja pehmet leiba uutma. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ jäl avitas: http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Naanõ kikit' kõrvu, et kas tä arvu kah saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Naanõ kotost helist’, maa oll’ värisnü ja klaasi klirisnü, ku tangi sõitsõva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Naanõ kuuldunu mürinät ja heränü üles. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ küsünü süüä ja varga andunu naasõlõ pähkliid järrä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ küüsse jälle: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ lännü õdagu pikä hammõga magama. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
«Naanõ läts’ tüüle ja sis viil näkk’: vai heldene aig, midä kõkkõ tä tetä ei tohe!» kõnõlõs Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
«Naanõ olõ-i viil 20 aastat vana, om neli kõrda nii tappa saanu, et kundi puru ja pää lahki, meelemõistus är olnu, a olõ-i viil tuust arvo saanu, et midägi om võlssi!» vangutas Külli pääd. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naanõ om kah maalt peri ja pidä maaelost niisama pall’o nigu Tarmogi.«Maal om illus! http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Naanõ om 65 kõrda verd andnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Naanõ om täüskasunu imäne inemine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naan%C3%B5
Naanõ oppas geomeetriät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Naanõ pelläs kuratit ja es julgu kaema minnä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ saa sõimada iks, tege sõs midägi halvastõ vai ei. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naanõ tull mitmõ tunni peräst ja oll` pühhä vihha täüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Naanõ tull’ pidost tagasi ja kitse: kül mul sai illus kleit, ma sai pall’u tandsi! http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Naanõ tõugas` niguq jõudsõ ja miis` pässigi minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Naanõ vastanu: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ võttunu kausi ja säädünü kõik laua pääle ritta. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naanõ ütel': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Naanõ ütelnu', et: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Naanõ ütelnü: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naan’e el’li viil katõsa aastakka peräh timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e istõ kannu pääle maahha ja mõtõl’, õt ma lää ka kodo ja nakka nii tegemä, Kudi ka kakkõja kanga ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e jo täl’le opas’, et ku sa liina tulõdõ, syss kaeq koh ma olõ, õga ma siih inämb olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e kaes, kass kaq maka les’o pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e ka hiit’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e ka kaes, miä tä ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e kitt, kunas sa jõvvat ar tsakaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e kullõl’ ar tuu syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e kõõ nõu’d tuu mehe käest, et kuis sullõ kyikõ nii sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e lät’s ar Määsi kül’lä teen’mägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e magama es jääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e nõudsõ ar timä käest, et miäs sa ikõdõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e üt’el’ poisilõ, et min tuu mu esä puult sääne pil’l, et nakka tuud pil’li puhkma, syss kyik’ liin meelüse arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naan’e üt’les, kiä kuri soo jõud ar kutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naa olli tedä jo ammuki kuulus 59 arvanu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Naa omma esihendäst kah, üte pühä taimõkõsõ, sest "Kristus sündü, järve veereh, läsnäkeste seeh." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
«Naa omma koolitõdu tsia!» om Aivar kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Naa omma tõisilõ kannulõ iinkujus kah, hindä alalõhoitmisõ instinkt om kõva. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Naaq ees`tläseq ommaq joq s’akslaisiga segi, ommaq paronidel tet’tü perrä*. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaq jutuq kor'ssiq kokko mitmõ aastagasaa kestel mitmõq kiräniguq, ümbrepandjaq ja opõtlasõq Lähkül-Hummogumaal ja Põh'a- Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Naaq liikmõq ommaq tegeväq esiqeräligult närve läbi, miä pää aiust näide sisse lääväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil
Naaq ommaq külh maakunnaq, kon kõgõ inämb võro kiilt kõnõldas, a naidõ lipuq ei sünnüq võro keele ja tuu kõnõlõjidõ sümbolis, selle et naaq ommaq samasugudsõq ku Eesti kõiki tõisi maakundõ ammõtlidsõq lipuq (valgõ ja rohilinõ, ainugõnõ vaih, miä maakundõ lippõ ütstõõsõst eräldäs, om lipu keskehe pant maakunna vapp). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Naaq panti kirjä vanapõh'a keelen pääas'aligult Islandil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saaga
Naaq väiteq ommaq perit aastagast 1640; 1659. aastagal Fermat kirot' Huygensile , et om perämädse tulõmusõ laskumismeetodiga ärq tõõstanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Naaq üüq joht olõ-õs hüä süük. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaraki-is, a Sergol kyik kihä hahku juuni täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaris võtaq, naba jätäq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Naaru peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' arq koolma, ütel pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' arq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' hinnäst mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' hobõsõga viil maadilma pite käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' joq arq kuulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' joq kerik valmis saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' kaema, kes tuu tah kynõlas, olõ-õs kedägiq nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas'kiq lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' kynõlama, niq ello jäigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' kõõ käegaq rehk'mä vasta päivä silmi iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' küsümä tarõtütrigu käest, et kas sa esiq kaq seiq tuud kalla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' nõudma, et kost sullõ sai nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' palloma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' pääle Saarõmaa tüürahva ülestõus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Naas' rahakarpi võtma, tundsõ, et mõõgagaq lüüdi puul pääd maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' syss esiq kaq nägemä, et olõ-õs midagiq vika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' syss vaenõ miis höörütämä hinnäst, sai mõtsa, sai loodsigu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' sõs väega jumalat pallõma, et ma olõ pattu saanu', kui jummal´ mullõ jäl' silma' annasi, ma kingisi kõik ratta' ni mütsu' mastõralõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Naas' talv tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' tuu tõõnõ kuningast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' vars küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' vihma sadama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas' ütte suurt pedäjät ragoma, kuul'd' lauluhellü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas Kuri-Mari tuust pääväst temmä hoitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas arq koolma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseesä oll vastuline nuid hütsi andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseesä pakk kingitüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseesä, vaest annat mullõ kaq määntse hobõsõpala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseimä kut's' näid kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseimäl läts igaväst, ne mõtõl, et vaja väü poolõ kostõlõ ka minnä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Naase joova, ku om kuupuhastus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Naasekõnõ pan`d ikma, et kae nu um asi hukah, miestapp uma käega härä ärr’, a tõne iks naar`d`, et kül timä saa terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naasele kaq ütel’ tuusama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel hüä meel, no tuuas mu tütär kullakasti otsah kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel jäi kats lats kaq viil maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel oll viil üts villanõ kangas üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel olnu-us vaija imäle näüdädä, ku tä tälle joq läts pinih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel rõivaq üles ja õga süle pääl tsäpsäti vuur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel sündü poig tuu ao seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel tulõ õks täütäq käsk arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasel väist olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaselõ, et küdsä ruttu pliine üteh panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaselõ halv opas, et mingui inne, ku kur’a synaga kuts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naase miis oll ka säksu siäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naaseq kaesõq, tiiäi kes ta sääne om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas esägä juttu ajama, et kuis ti olõtõ nii tsiakarja saanut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naase tulli ka küll kõik kokko, a es tohe õks minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Naase veiva puujumala hummogu uma tarõ mano põllo pääle, tull suur tumman* maaha, rootslasõki oleva pakku pannu, midägi näe-es inämb. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Naase veli naas' küsümä latsõkõsõ käest, et kuis tiq siiäq saiq ja kingaq tiq tulliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas ilma naaselda elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naasiq imä käest küsümä, et las meid ilma kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas jalq vahtsõst pääd otsma ja jalq jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas juttu ajama, et ma võta su ar naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas kõ tä sysarõ pääle kaibusi andma toolõ mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas poig elämä õks omma moodu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas` poppi tegemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Naas sis tuod tegemä tekk, tekk, nikavva ku tsilgahtu perämäne ravva raas pihte vaihelt vie molli ni oll viel üts: tsoss! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naas sis väist tegemä, koputeli ja karastäli pääle, ravvakõmo läts iks kassi vaihõl vähämbäs, a väist üttigi saa as valmis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naas sysar velele asõnd säädmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas syss pääd otsma, nii jäi magama tuu tädi täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas säält jõest küünutämä juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas timä sääl seletämä nuid synnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas väegä juvva tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naa säädnu uma egapääävätse rõiva ollgi täüs ja poonu hennäst üles, et hall mano saijõh arvama pidi: nüüd om ta tävveste koolu; sis olõvat hall timä maha jätnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Naasõ' nurmõst ja Mehe' mõtsast . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Naasõ arvasõ, et omma esi midägi võlssi tennü, et ei olõki parõmbat väärt. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naasõ jutust tulõ vällä inemiisi kats päämist arvamist, minkperäst Vinne roho ollõv üle kõgõ: neo ollõv tükü maad odavamba ja tõsõs ollõv näide mõjo pall’o parõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Naasõ keedi tahn suppi ni, õt puhvaika oll säläh. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Naasõl hindäl piät olõma suur tahtminõ umma ello tõistmuudu ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naasõlõ es või ütelda ja sis selet, et om kuradikatõl. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Naasõlõ üteldäs huur, lits… http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naasõ omma kõvõmba. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
«Naasõ omma õkvalt hanna pääl pistü, ku latsi pututas, a esi kannahtasõ pall’o är!» http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naasõ pelgäse, et latsõ ei lepü vaesõmba eloga. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naasõ prundsilõigõ om harilik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/inne.htm
Naasõq Egerit kaitsman (1552). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Naasõq pagõsiq hirmsa kiuhkmisõgaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Naasõ vuulsõ maapalotusõ jaos 60 killo savvi pottõs ja muiõs anomis. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Naasõ võtt’ Pärni katõssa aastat noorõmba, no kah’os läts’ Lonni tõistõ ilma päält mehe 95. sünnüpäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Naasõ’ – sukaq sirgõs! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Naas’ Ivanit kutsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ Ivvan Petser sääl päähalvu mõisah elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ aknõ all joostõlõma ja mängmä väegaq illos’ elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ andja Migulat sõimama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ elämä ja tüüd tegemä ja väega kõrda pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ esiq minemä, tõmbsiq kabla vällä, jätiqgiq timä sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ herr süvvä küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ hyyrdma, naas’ hyyrdma ja lät’s ni halvass joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ jalq kaksõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ joq pallõma (timä tahtsõ päid süvvä kotist, õgas nälg olõ-õs nii suur), et jätä perrä, ma su jala arq tervest tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ joq vällä tulõma, kaes viil lätt ütte salajakukõistõ üts uss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kaksõma, syssõn naas’ laulma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kangõhõ müristämä, kõvastõ vihma sadama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kannõl laulma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kroogot´il’ k’äuma liina õga üü, kan’d pal’lo rahvast jo arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kuningapoig tälle süvvä kandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kuningas jaq syjavägi kyik uskma, et tuu võidsõ nii ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ kõhna vett juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ liha joq otsa lõpma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ lit’si aamat’it pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ mõtlõma, et vaija naadaq naist võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ niisama käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ pelgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ pesmä, lätsi linaq langas, niq langaq rõivas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ poisil hallõ tsirgupujakõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ pähkmit korjama ütest karbist tõistõ ja esiq lugi: elli imä jaq esä - kats pähend karpi - veli jaq sysar - kats pähend karpi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ sis ruttu hinnäst käändmä ja kattõ sanna ala. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Naas’ suaga tulõma, kas’sikõnõ an’d tälle üt’e vitsaraaksõ ja viipisu ja liivapisu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ syss jumalat pallõma ja ilosat ello elämä väega, võt’t jummal’ timä pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ syss väega jumalat pallõma, et ma olõ pattu saanuq, kui jummal’ mullõ jäl sil’mäq annasiq, ma kin’gisi kyik’ ratta ni mõtsõq mastõralõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ sõrmust sõrmõst kiskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ süvvä tahtma, syss naas’ ilotut hellü tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ süük joq valmis saama, kullõs, sendseh kiäkiq astus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ süük valmist saama, kuuld, üts sendseh nigu tümmin ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ timä ka viil parembahe tüüd sin’nä tegemä ja kaib’ mäe kõrvalõ kat’s kerigukõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ timä pahandust pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ timä sääl elämä ja tiin’dri vei tälle süvväq, kupal’lo tä sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ tokkõga andma päähä ja kohe sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ toonikurg suukurgõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ tuud pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ tuu riik jalq jäämä vaesõs, nigu kelgi inämb midägi süvvä es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Naas’ tälle ajama hammõ pääle ris’te, til’lo ris’tikeseq kui puuvõis’mõga tõmmaduq, kõllaka ris’tikeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ umale tütrele saapit jalga pruuvma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ vah’tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ vanakuri ka k’äuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ vihma sadama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ voorimiis kaq kargama, niq rattaq ka kargama, niq hobõsõq kaq kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ väega Jumalat pallõma ja üt’el’ mungalõ, et veegeq minno sin’näq koh tuu kirst, Marga kirst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naas’ väega ikma ja Pühä-Maarjat pallõma, et kyik uma vara jätä mastõralõ ja alastõ lää vällä, ku ynnõ jalq nägemine saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat'i, et - vot siiäq kaldõ pääle jaami nii, et õgalõüt'ele saa orrõtäüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas inämb tegemä, jäiq tsiaq sõgõhõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas jalq vahtsõst otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas laulatuistõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas maaha viimä, syss kutsutas muidogi kyik omatsõq kokko ja õkka küläperrehe viiäs ka syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas otsma neländä Uma Pido lavastajat Uma Pido kõrraldaja nakkasõ otsma neländä pido lava pääle säädjät. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Naatas pros’satama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas rükä külbmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatass ar tulõma, syss rihtsä võtt jal jo mõlõmbaq ja pand kokko klaasipoolõq, mäh’k mõlõmba rät’i üm’bre ja pand puuhhu, et ei pit’sähhäq klaasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas tälle enämb süükigi saatma kaarnast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naatas ööse rehele minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati Sandra külä mano ynnõ käümä, mindäs inämb üle suu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati ajama joq kõõ müraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati hommogult kaema, et noq om timä õks joq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati kaema, pedäjäh oll Jumalaimä pilt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati kaibma, kaibma, kaivõti vällä üts keriku jago joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati keisrit valima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati kerikut tegemä kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati küsümä kyiki käest, et vaest kel kotoh viil kedä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati maadilma pite videlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati näid kinni püüdmä, syss nakka-as enämb vällä käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati näid magama säädmä, asõmit säädmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati näid sääl tunnistama jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati nõudma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati pliite vidämä Irboskast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati puhtit pidämä ja timmä viimä maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati rükä põima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati säält kuulipildujagaq hussilõ laskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati sõs õdagit süömä, ol`l` tütrek kõgõ rätsepä hoolõh, perremies ütel`, et kae nu sandilõ ka midä süvvä, a tütär tie is tekogi hünähüt, et midä ma tälle õigõ kae, mul eski viländ tolitust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naati tegemä puust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati tuud värki uurma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati tähele pandma, mis puul ubinat haugat, tõõnõ ossa küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati uur’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati uur’ma perrä, et kelles timä om ja kes timä om sinnä pandnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati vahtma, et kes käü ubinit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati väega pallo, et mina olõ Miitri poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naati vällä andma Võromaa latsi umakiilset almanahhi “Mino Võromaa”. http://wi.ee/voro/
Naat’i Sat’serinna tegemä, syss õga üü kas’vi pääle, nii naas’ kõrda minemä kerigu tegemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i juttu tegemä, et koh ti elät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i kaema, koh sulanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i kaema, sõda ol’l kyikõ magama jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i kaibma ja ol’l ter’ve ker’k maa seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i ker’kut tegema; miä päivä teiväq töö üüse lagosi kyik’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i kotoh jo täl’le mälehhüslauda pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i küt’üst ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i maahha viimä vannamiist, ni mu mehesysar’ - üt’s vana tüt’rigukõnõ haigõ jalagaq, näge unõht, et Saal’essa (kiriku) puult kyik’ pühäq hin’gli tulliq lauluga vasta täl’le. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i mastõrah vett kiit’mä, tuud kopaga valõt’i üle müürü, aet’i tuuvoori jal tuuga pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i mullõ jo rohkõp pakma, peräkõrra Suur’ H’öödor’ an’d nel’li rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i noilõ m’ett ja t’säiu kiit’mä, kiä nuuq voorimeheq ja väega hüäste võtma vasta, nigu aigu viidüsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i ot’sma, koh Mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i timmä sanna viimä, ta haar’d taskust uma nynarät’i väl’lä, püh’ke nynna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naat’i tälle oppama, naas’ ris’tega k’äuma ja sai targass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naa võti üte musta kassi, ehidi tuo ilosahe arr, niigu mändse kosilasõ, ja panni paksu, tõrvatohe kotti, kohe naa, ütte vaija, sada sõlmõ ette panni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Naa ütli kinniteh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nabajuun om kujotõlla juun maakerä pinna pääl, minkast naba poolõ jääväl maal tulõ ette nabaüü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nabajuun
(Naba ärä kargamist ja paika säädmist). http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Nabo häste nal´atõlli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_25.html
Nado kaits´ karja kaldõh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/23.html
Na elässe sääl vai põrõhõlla 57 , ku är ei ole koolu*. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Na elässe vai nüüdki viil, ku är ei ole koolu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Naene käve pääle, et võissi mõtsa matkama minnä...a sõbra väega es viitsi. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Naene saanu pal'lu piimä, tõene ei ole saanu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Naes’ väega hüvvä tüüd tegemä tuu naan’e täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nafta, midä vahepääl propageeriti – et panõt lapi pääle –, seo ilma ao tsika inämb ei hiidütä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Naftat löüdüs Maracaibo järve ja Venezuela lahõ all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Na\:ghet sinna , se naisse , Minna olle tulnut sinnu koa sisse , sinna ei olle minnule mitte wett andnut minnu jalgu mo\:scke , se+ +sinane enge om minnu jallat omma silma+ +weh kahn hemmenut , ninck omma pa\:h+ +juhsite kahn kuiwanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Siimon&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nagla Anneli selet’, et latsilõ kõnõldas koolin inämb umast kodopaigast, rahvakallendri tähtpäivist, käsitüü- ja kunstitunnin pandas kah uma kandi värve ja väke sisse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nagla tõnõ ots om lajemp ja tuud kutsutas nagla pääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nag%C3%B5l
Nagõl om rasõhhusmõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nag%C3%B5l_(m%C3%B5%C3%B5t)
Nagõl om terävä otsaga ravvast pulk, midä päämädselt pruugitas puust asjo ütsüte külge kinniq lüümises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nag%C3%B5l
Naha alomanõ kiht om kõgõ naha alos ja ühendäs tedä ihoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Naha keskmäne kiht om pääkiht ja nimitetäs kesknahas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Nahaparkminõ – paras vaiv Naha-alodsõ kõlu maahavõtminõ naas’ Raagi Kaljul sis edenemä, ku tä vana tünnü appi võtsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nahapesja Kadõ ja Jüri-Aado Liis olnuva Kiidjärve mõtsan marjo otsman. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Naha päälmäne kiht ehk päälnahk om esierälikult väega kõva ja vindsõ ja tuuperäst ei lasõq timä tühjäga vedelit asjo ei ihost vällä ei ka iho sisse, nink kaits ihho külmä, lämmä ja mõnõsugutsõ kahjosaamisõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Nahast tull puudus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
“Nah juu, maitsa, määne om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahk all, nahk pääl, vitt-vatt vaihõl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Nahk jäi maaha, liha läts mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahk om tuu, miä katt inemiisi ja eläjide ihho. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
«Nahk om vaia inne parkuma pandmist mõskõ, sis naha alt rasva- ja kelmekõrd kätte saia ja sis saat hapnõma panda,» selet’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Nahk vintäs, liha küntäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2471
"Nahkõq kaardiq, män'g'keq kaartõ ja kaegõq, ku väist pite nakkas veri alla juuskma, tulgõq mullõ appi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nah, mine aga mine, küll näid `õõrjid sul one. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
“Nah otsi mu pääd!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahre omma henge Wainlaiselle n . u\:tle : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=neelama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nah, siih ommaq katõ jahukõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Nah sullõ kost!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nah tiku, tul kae ku tahat, ku me arq magama lää." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsipäev: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsipääväst kiä jõudsõ tuu kutsõ kyik omatsõq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsipühil oll küläpraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsipühiq Meremäel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/nove.htm
Nahtsõ ette ka kün’nel’ palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsõ ol’l ris’tiinemine, a kunigas ol’l poganatusku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahtsõpäävä in’ne pomkalaud arq, syss naat’i praas’nikku pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nah, vana petjä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nahvta hinnaq 1861-2007. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1973._a._nahvtakriis
Nahvtalövvükotussidõ käükivõtmnõ Hantõ-Mansõmaal 1960ndil tõi üteh lajalidsõmba siserändämise lainõ Nõvvkogoliidoh perähn Tõist ilmasõta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Nahvtat Vällävidävide Riike Organisats'uun (inglüse keelen Organization of the Petroleum Exporting Countries , lühkolt OPEC ) luudi 1960. aastagal Bagdadin ja sinnäq kuulus 12 riiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/OPEC
Naid eräldäs siski värm: kikkasiin om kõllatsõmb, kuld-kikkaseenik herksäpihlõnõ, ja kujo: kikkasiin olõ-õi kõrraperäne, a kuld-kikkaseenik om kõrrapärädse ümärigu kübäräga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Naid juttõ niguq ka „Kalõvipoiga“ om tõlgit mitmõhe võõrkiilde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Naid kattõ kiä es putuq - lasnitsõt ja siili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Naid kiili või pitäq Eesti põlitsis piirkundliidsis keelis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Naid om kolmõ- ja neläharoliidsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Naid pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanaperälidsen kiräviisin nimmi kirotamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Naid sul viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naid tornõ oll` vaia säändse as`a jaos nigu triangulatsioon, maakeelen - kolmnukkõ arvutamine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Naid vast Eestin kellelgi muul ei olõ ku mul. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Naid virmajuhtõ om esiki pall'o. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Naidõ edimäne poig Cyril sündüs' 1885. ja tõnõ poig Vyvyan 1886. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Naidõ ja tõisi vanno muutumiisi perrä ommaki helüaoluu uurjaq vällä märgotanuq keelepuid, kon lõunaeesti keele kavvõlinõ edevanõmb lätt tõisist õdagumeresoomõ keelekujjõst eräle kõgõ inne. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Naidõ kiili kõnõlõjaq saavaq tõõnõtõõsõst inämbüisi ilma vaivalda arvo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
Naidõ muudõ perrä pidänüq saama tetäq nimisyna kyiki tõisi muudõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Naidõ muudõ perrä pidänüq saama tetäq tegosyna kyiki tõisi muudõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Naidõ puhul andasõq köüdüsside abiga algõbralidsõq opõrats'ooniq määntsegi hulga pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Naidõ puhul om köüdüses hulga elonikkõ järestüsköüdüs, miä näütäs, määne elonik om tõsõst suurõmp vai vähämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Naidõ riistaq ehk tallitusas'aq ommaq silmäq , kõrvaq , nõna , kiil ja ihonahk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil
Naidõ vaihõlõ jääseq paigapäälidseq kõnnõkeeleq ni liino ja sotsiaalsidõ rühmi kõnnõpruugiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Nail luiõl ommaq hurmõlidsõq veereq, miä tävveligult tõnõ tõsõ sisse sünnüsseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Nail oll väega lõbuss, selle et jutt jäi pikapääle kõigile miilde ja kõik alustiva lausega „Taani om väega vaba maa”. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Nail oll’ määnegi esieräline mekk man, midä muial es olõ. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Nail saa köüdüsside abiga definiiriq piirprotsesse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
“Naine” (2009) Kaasaignõ rumaan. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Naine all, miis pääl, putsa-patsa vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Naine , mea om minnul sinnu kahn teggemist ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tegemine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Naine ütelnu': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Naisi, kiä keskaol säänestmuudu pühhist ossa saivaq, kutsuti Prantsusmaal Catherinette'es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
"Naisi käsitüüst." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
"Naisil pikk hius, lühkene miil," ütles vanasõna. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Naisilõ jal andas viina. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Naisi rõndo osas ommaq kats nissa, kost tulõ piim , minga nisaliidsi latsi söödetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnaq
Naisi s�nno perr� om pakutavit tegev�si nii pall´o, �t k��st jovvaki-i osa v�tta’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Naist Põh'a- ja Lõunõ-Kar'ala ommaq Soomõn , a ülejäänüq Vinnemaa võimualotsõn Kar'ala Vabariigin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Naistepuna pandas piirätuse sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Naisterahva' ütlese "ta om nuttunu", meesterahva' ütlese, et "huust" (=hukkaläinud) vai kui muudi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Naisterahvas nõutnu vägimehe käest, kost ta olla ja mis assä peräst ta siia tulnu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Naist kats ummaq Võromaal, üts Tartoh ja üts um internetikursus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Naist peenikeisist soonist läbikävven jätt veri sääntsit jagosit, miä iho hoitmisõs ja kasvatamisõs vaja, maaha ja võtt tuuiist jälq kõkkõ tuud hindäga üten, midä iho kui kõlvatumit jagosit hindäst ärq lahotas; tuu läbi muudus veri mustjaspruunis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Naist pestäs tuuperäst, et olla kinkastki kõvõmba. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Naist sündmüisist kirot’ tää uman dokumõntaaljutuhn "Kumardus Kataloonialõ" (inglüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Naist tundas Mumtaz Mahal 'i nime all, miä tähendäs pärsiä keelen "palee valgust". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Naistõpunahain (ja viil umbõs 370 sorti timä perrekunnast – Hypericum ) om parra üleilmalidsõ levimisegaq (sisse tuud ka Ameerikahe , kuiki peri om tä Õuruupast ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Naistõpunahain vai viinalill (e.k. liht-naistepuna , ld.k. Hypericum perforatum ) - om vana ja inemiisi siän tunnõt ravihain, minkal om pall'o kasuliidsi umahuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Naistõrahva Pankjavitsa ynnõ läävä mynõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva asi om nii, et miq võiei min’näq, ku roojanõ olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva inämbüsi ol’liq, mõsiq umma puhastust ujah jaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva-kuuljalõ joht pandas määntsit muid tüüriistu, ku nõgõl ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahval maad es olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahval vii naistõrahvas kaast, meesterahval meesterahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvalõ pandas vahtsõq rõivaq sälga, linik päähä, ni helmeqki kaala, ku täl ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva mastõra ol’liq, sääl ka an’ti taari juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva naksi kyik’, et vyih, pap’p tulõ, pap’p tulõ, vaia tarrõ kas’siq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahva omma iks kura käe puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvaq kumpvaq jalgu, et külmä ommaq, nakkasõq pühäse ala säädmä, koolõtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Naistõrahvas hiitü väega arq ja vei tarõ mano syna, et nii kuurmast ül’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas-inemine - läpei uma talõ(i)tusõ peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas kõlist’ ütte liina asutustõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Naistõrahvas küd´si ka vadsakõsõ ja annaas in’ne umilõ lat’silõgi, an’d in’ne Eelijäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas läts müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas lät’s latsõga sanna, ni nimäq kuurmast üt’liq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas nii tek’k kah, an’d täl’le in’ne süvväq ni juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas ost Pühä-Maar’a, meesterahvas jal meesterahva pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas pan’d’ tähele, kualõ kottalõ päävä vari aknõst tarrõ paistsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvast ol’l iks inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvast õigõt maapidäjät es olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvas, tütreku ja noorigõq, säädväq hindä kattõ rinda, saisvaq vastatsidõ, aq ts´uraq kaesõq päält. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Naistõrahvil kyik’ ehte ilosa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõrahvit syss es arvatagi sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naistõsuku om Võrumaa talunimmin ülepää diskrimineerit: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Naisõ lätsi kapstamaalõ, poisi lätsi uibodõ ala. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Najne , se om sinno poick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armsasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Naka-i ma kuulma, kartohka q viil olõ-i aŕ kaibõtu. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_28_laul.php
Nakami pääle! http://www.zetod.ee/est/7
"Nakamõ mii' ka' laulma." http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Nakanu... http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nakanu jäle minemä noide [nende]... http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nakanu nondega minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nakas' Jumalat pallõma, syss kattõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' jalq kodo küsümä, et vaija lastõgaq vanaesä-vanaimä poolõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' joq Jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas'kiq rahvas kaq käümä sinnäq ja rõivit jätmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' kullast võtma, hõpõnõ sattõ peio. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' minnile kõõ sundma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' naist vannma, et mis ei tuuq süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' rahvas vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' soepoig ahju kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' tütrel takah miemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' veljü takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' vihma tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas' vällä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas Kar'aavyi naasele hillä kynõlõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas Vanasitt küsümä Jumala käest, õt sullõ saa küll veiga pallö tehno, a kost mullõ saa tehno. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Nakas häste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas jalq väega ilosit kindit kudama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas jal tänni: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Nakas jooma ja sattõ latsõkõnõ timäl ujja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas kirjapandminõ III Umalõ Pidolõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Nakas küsümä, kes naq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas miis siält tulõma ja tulõ ja pess pioga hindä puusa pääle: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nakas minemä suurõ syjaväega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas märkmä ütevoori, et mis ma saasi timäle tetä arq, et timä saasi inemises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas` nigu paremp… http://seto.ee/2013/11/kripp/
Nakas oinas katlah määgmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas poiss tahtma umma kodopaika kaq kaema minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas pütske võtma, timä tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas rahvas väega pallo jahti pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas rüükmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas sis elämä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nakas syss hobõsõga sõkma ja mõõgaga lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas timä tulõma kuningatütrega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas timä ummi opetuisi oppama Jeliselile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas toolõ pääle ajama, et mille ti tast kõ suurõmbast puust ubinit ei süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas tuu naistõrahvas ajama, et veli sõsarõga elli katõkesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas tuu võiusõga tuud rauda võima ja pliine küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas tä kaq umma ello kynõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas tä meeldümä toolõ pojalõ ja võt’t timä tuu hendäle naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas tütrik naardma hää rõõmuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas` uma varra ots`ma ja jõudsõ varsti üten abiväega Maaritsadõ, kon eilädseq joomakaaslasõq timä televiisori pulti mobiili pähäq tahtsõq mahaq müvväq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Nakas väega laulma ja kargama timä man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas ynnõ […] http://seto.ee/category/jutuq/
Nakas ynnõ kippõhõ Kodo poolõ astma. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Nakas´ imält küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Nakasõ_ks imme pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/13.html
Nakasõq nuuq sõitma, syss saatjaq heitvä kolq kõrd maad vai lummõ peoga takast, et min meelest joq niq min silmist, et maa, joq niq maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas ütsindä mett süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ arq kuulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ hellü tegemä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ hobõsit vah’tma, lät’s öüt’si, võt’t uma varsakõsõ kah ja kuuld et soe’ tän’täseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ jalq kotoh elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ jal vaenõ, läts sinnä kõ noorõmba poolõ leibä küsümä, kellel oll hüvä naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ jo pallõma, jätä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ kaema, et esä õppuist pite olõki-i kõõ halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ kaskit parandama ja tüüd tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ kasvatama pojakõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ kerkohe minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ kuningpoig naist võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ leeväh elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ lõikama kaala tuu väidsega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ mastõr hennäst praavitama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ naasega mõisa pääl rahuliste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ niildmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ noq laiva perrä jürämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ pallõma, et kua Jummal siiä saat’, tuu pästku arq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ pallõma lahti laska, a temä hoit’ nii kavva, ku kukk laul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ pandma ette, et ma olõ haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ poig koolih käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ poig puuti pidämä ja läts kauplus häste edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ rahvast väega pallo käümä ja naas’ jo taso võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ rüükmä, nigu põrgu kyik värisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ saagma, a poolõ päält arvas’, et puu satas õkva sanna pääle ja nii saisõ haavakõnõ viil mitu hääd aastakka pisty. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nakas’ silmi pillma aidaussõ pääle, nigu lap’s ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ syss, et peestriq, nõudkõ ti nüüd uma ohvri pääle tuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ sääl pääd otsast ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ takah juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ tuu provva syss timmä üle Migula käsü jaq tõlgu avitama ja ai tuu tõbõ mant kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ tä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ vanaesä kuulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ vihtma muidogi ja muud asja ka ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ väega ilosat hamõht umblõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ väega ilosit kaputit kudama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ väega süvvä tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakas’ vällä minemä.”Lubahus piät arq täütmä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakatas hobõst müümä ja pakutas hinda, mitmõt viisi, mynikõrd väega ands´akahe, nii õt naardaq viländ saa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Nakati tälle kabõhiste kloostrih ütte lauljat, nakas kui armastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakat rohkõmp nägemä umma õigõt naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Na kihõtasõ hobõsit viil viimätsest nii pallõ, kui na viil võtva. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Nakka-as ka pühkmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-as kerkohe ka käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-as näil kaq elo sündümä kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-as tuud sõsart sukugi sal’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-as tuud tüt’rikku tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-as vaestlast sal’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Nakka-i eräle määnestki savivuulmisõ tsõõri tegemä, a maapalotust tahasi külh viil mano oppi, nii õt tulõva aasta tulõ vahtsõst pruuvi.» http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
“Nakkai inämb kodo käümä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkai inämb tüühü minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakka-i majjai maad süümä ega susi puukuurt jürämä! http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
«Nakka-i ma ti peräst seto olõma!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Nakka ma käümä kul'atamah ja ilopaigoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nakkami lakma!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nakkami mängmä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Nakkamiq kodo minemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkamiq tüühü, ku olõmiq teljäga kõik tingimüseq kokko lepnüq. http://www.lingua.ee/vr/hinnakusumine/
Nakkami sys pääle: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Nakka noq jalq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas ar minemä, ni timä lätt tii pääle vasta tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas imä kaq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas jo pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas joq saladus tulõma tõõsõl vasta tõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas kaema, kuldrahha täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas kol'k'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas kuurõ kirjapandminõ IV Umalõ Pidolõ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Nakkas küsümä, et mille sa Pühä-Migulat pessi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas libõhõhõ juttu ajama ja herrä teotama, et tuu käü tõisi naisiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas maaha tulõma, ei saaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas pallõma:”Pästä vallalõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas pallõma, ynnõ mingui ja mingui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas pesmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas pliini kohetust tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas pääd otsma, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas repän iih minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas ruttu käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas sääl umma hätä kaibama ja käsk Liinel hennäst võida piiretüsega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõ Pühä-Maar’at väl’lä viimä, kiäk’i jõvvai nõsta üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõ kullõma, et takah om hobõstõ helü ja inemiisi tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõ mär’kmä et kuis ar saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõq arq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõq hõikma, et Ol'l'o, Ol'l'o, olõi Ol'l'ot kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõq kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkasõq näq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkas ütlemä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nakkat kaema, kuis kõgõ ratsionaalsõmb om tetä, ja mõni asi tulõ odavamb esi tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nakkusõ ja verest tühäsjuuskmisõ ärhoitmisõs jää es tohtril muud üle ku uma lemmiku karvanõ nägo naistõrahva elo pästmises anda. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Naklo lüvväs vasaraga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nag%C3%B5l
Nakrit, ritka, sibulat, kapstit, poslamaslat, taari, leibä - kas syss süüki puudus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi Meie isät lugõma, mõnõ sõna sai ütelda, sis läts ärr. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
«Naksi asjo ajama ja teno PRIA Leaderi programmilõ saigi minevä kuu lõpuh veski är ostõtus,» selet’ Hollo. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Naksi edimädse aastaga päät’nitsalõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi elämä kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi elämä, ni magasi ni pois’kõnõ ka kavvõh makaas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi elämä tütrik piniga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksigi timäst arvu saama sõbras saien puja Vitaliga. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Naksi hähki, vai naid pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi häste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi jo jär’ge saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi jyyst juuma ja sattõ arqki lats vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi ka nimä riita pandma, ku ütekõrraga hulk tigalaisi naksi nöide pää kotal laulma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Naksi ker’kohe minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi kodo minemä, lätsi niidü pääle vällä minemä, a es olõki sääl niitu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Naksi kokka pallõma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/31.html
Naksi kokku elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi_ks jäl neio laulõma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Naksi kutsma miist pidolõ pillimehes, et hobõsõ omma, mis meil viga sõita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi külä jaadaq***** tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi külämeheq mär’kmä, et miq olõ ar unõhtanu uma lähemätse pühäinemise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi liikma kodo poolõ, Snä oll haigõ, miil oll hallõ. http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Naksi ma mõtsa tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi ma naane sis mõtlõma, õt midäs tetä ni kohe minnä. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Naksi ma timä käest tuu ilma ello nõudma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi mere man elämä sysarõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksimi 1990. aastil 20 hektäriga pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Naksi minemä kiidsa-kiidsa alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksimi sis säält är viimä tehnikat. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Naksimi sõs edesi püüdmä. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Naksimi üten autujuhi Järvoja Petsiga vika otsma. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Naksi mul kõrvaq süt’tümä ka tuust aost ja no olõi vikagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi märkmä, kuis vannapattu arq häötä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksimõ kokko kjauma. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Naksi nimäq jäl elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi nuuq kutsikaq lakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi nä elämä kyik jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi nägemä, inne näe-es kiäki midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi nä ikma, üts ja tõõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi paremba ao tulõma, sai rahvas süönümbäs, sis kattõ halli sõidu ja muu sändse sohi haigusõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Naksi pia pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq eräle minemä, umma varra jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq hoitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq häste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq ikma tõõnõ tõõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq joq poisiq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq joq pulmõ kynõlama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq joq tõõsõlõ palka kaq masma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq jõudu kaema, persit kokko lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kaema, hõiksiq, tull tä näile mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kaema, kas om pinni rehe all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kasima, niq näiväq ja hiitüq ar, et soo üks määnegi tähendüs om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiqki jagama kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kotoh elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kulda sülgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq kynõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq käümäq ku rüüvliq kuningat võtma, ar tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq küdsämä ja süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq laskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq leibä küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq lindama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq maadlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq mõtlõma, et kedäs miq noq tapa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq nemäq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq nimäq minemä tuu tütrikugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq nooriku pääle ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq noorõmba ütlemä, et olt noq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq nä mõlõmbaq tüühhü käümä jaq sai näile kaq joq uma tarõkõnõ, hobõsõkõnõ, lehmäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq näq syss eläjit tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq näq tuu Kur’a-Mariga elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq nõudma virtinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq pangi kannipuiõ otsah astma tiirata pite üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq pelgämä, lasiq arq tarrõ härä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq poonitama kut'sarigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq pulmaq otsa minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq pulmõ pidämä sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq pääle kõnõlusõq liitlasväki esindäjide vahendamisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Naksiq rändämä maad-ilma pite katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq seletämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq seppä üles tõmbama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq syss esiq tarrõ tegemä lehm, lammas, imis jaq kana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq syss märkmä, et muuq es või olla, ku Utra Jaan vai Tserepinna Hammas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq syss nuuq joq nigu kuningat sõbrast pidämä ja kõrtsih käümä ja üteh viina juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq syss sääl süümä ja kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq sääl elämä, kuis saiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq tanadsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq timmä kyik pesmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq tuud hobõst mõskma ja puhastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq umma vaka ello elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq veleq kraami vidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq viisa kudama ja vällä müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq väega vaest ello elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq vällä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq õgaüts omma karja kodo ajama, Hedota Miko kaenu, et kaoga preili astus pääle timä kar’al takah, pikk ja peenikene preili, kõ kar’al takah tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq õigit pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiq ütte velenaist vihkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi seto kirju takah nuhkma ja tull miilde vanaimä laulõt laul, õt kua' vüüd koogulist, haara' vüüd hangulist ja edesi tull appi "Setokõisi laulu'". http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
Naksi syss jõudu pruuvma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi syss märkmä, et kuis tuu saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi süümä üttetõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Naksi talopidäjäs 13aastadsõlt, ku uma edimädse kapsta maaha panni,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Naksi tegema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksit kõvas laulumehes küländ ilda? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Naksi tuu mano k’äuma, et kuis tagasi saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi täkoq, õllõlõllõ, tännitämmä, õllõlõllõ. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Naksiva jumalat pallõma, ku jummal’ näütäsiq kedä pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi vanal aigo käümä vaesõq küsüjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksiva süümä: pininokk sei kintsu viisi ja sepäl es lää liha kurgust alla, et küll terve päävä oll olnu söömäldä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Naksi veleq õdagu süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi väega juvva tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi väega undama õkva külä man võsu veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi väegä höste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naksi ütlemä, et mul om hin’gi pääle tulnuq, et jaami vahtsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nall`akas um tuu, et vällästpuult Võromaad um võrukiilside tükke vastavõtt väega positiivnõ," kynõl` Mäeots. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Nall’alidse pildi preemiä sai Platsi Marja-Liisa pildi iist „Purõja Kana”. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Nal’ajutt Jaagust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nal’alugu om tuu kah, et Maie perren om hulga jahimiihi: veli, kats poiga, velepoig ja väümiis kah, a kiäki mõista-i kutsmalda sannaperemehega midägi ette võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Nal’amehe nimä olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Namiibia , ammõtlidsõlt Namiibia Vabariik , om Lõunõ- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Namiibia
Namiibian om kõnõlõjit 146 000. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Namiibia pääliin om Windhoek . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Namiibia
Na mõtliva, et päämiis sängi eidäp ja tõse maan makava. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Na om kurja täi, tõese viha. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Na omma kõik pruut ja peigmiis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Napoleon I vai Napoleon I Bonaparte (1769–1821) oll' Prantsusmaa riigi- ja väejuht, kink tegemiseq mõotiq pall'o 19. aastagasaa alostusõ Õuruupa poliitikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleon_I
Napoleoni kaotuisi tulõmusõl tull' Prantsusmaal jälq võimolõ Bourbonõ monarkia ja kattõ ärq S'aksa-Rooma riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Napoleoni sõaq lõppiq ku Napoleon sai 18. piimäkuu pääväl 1815 Waterloo all lüvväq ja sõlmiti Tõnõ Pariisi Raholepüng. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Napoleoni sõaq olliq sõaq midä Napoleoni juhit Prantsusõ edimäne keisririik pidi aastagil 1803-1815. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Napoleoni sõto aol ja pääle tuud es kutsuta Ungari riigipäivä ( Országgyűlés ) aastakümnide joosul kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Naprimer, lätsivä q kandu, lauliva q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Napukatussillõ panti har'a pääleq kuusõkosõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napukatussõllõ noid vaja es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napukatussõllõ panti sagarõq niisamma muudu niguq kisõlavvakatussõllõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napukatussõs pidi olõma kõik rehega pest napuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napukatusõq tetti kõik poolõ kelbäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napukõrre pandi risti ütstõse pääle, es tohi napukõrre manu puttu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Napu otsõ tasandamise jaos oll' säänä laud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Napu tüveq tulliq alapoolõ edimäst roovilatti, et nimäq kõik sagarõ otsaq hüäste kinniq katiq jaq, vihma peräst, et puu nakkas viil mood'o mädänemmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nap’i külä om kah Tiilige küläst lagonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Naq olliqki muu piinajaq, naq herräq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nari-Kriisa hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Narvah iks pall´o naistõ päid! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/24.html
Narvah um no_ks pall´o naistõ päid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/30.html
Narva kants 2008. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Narva
1993 – Narvan võeti maaha perämädseq Lenini monumendiq Eestin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
Narva om liin Viromaal Narva jõõ veeren põrõhõlladsõn Hummogu-Viro maakunnan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Narva
Narvast anti: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Narvast iks naista naitma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/46.html
Narvast iks naista naitõma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/9.html
Narvast noorõ naase tõi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/35.html
Narva säksaq tulõvaq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/12.html
Narva takast naase võtta; http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/11.html
Narvat hoitnuq S'aksamaa väeq leiq pääletungi tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Narva tütär naises sai. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/8.html
Na saeva nüid sinna liina 42 , kos selle poesi esä elli 43 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nasta Pino, Madis Mats Kuningas jt. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Nastalõ*** tuuma, hetro'o, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Na tiidsevä, et ku vägimiis petjet kätte saasõ, sis ei jäta inämb konte ka kokko. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Natil ommaq habõnaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Natsionalism vai rahvuslus om ideoloogia, kultuurivorm ja ütiskundlinõ liikminõ, miä keskendüs rahvusõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Natsionalism
Nats nalja... http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Natukõsõ naarahti. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/02.htm
Nausikaa vei Odysseuse umma esä, fajaakõ kuninga Alkinoose mano, kink abiga tä peräkõrd Ithakalõ joud'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Na vallan omma kül` nii (näitab näpuga oimukohta), saatva nii kauede, ma piät kell kuus tulema nakama, et kellä ütsäs siia` jõuda`. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Na vanamiis oll miist vällä päsnü ja tuu jutt oll lännü müüdä küllä väega ruttu edesi, et Keema järven om nii suur kala. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Navhtat sammamuudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Navi kalamiis sai kodojärvest «elo kala» Kalamiihil om õigus, et ku ilm kehväs käänd, sis nakkas kala võtma: http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Navitroll`a: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Navitrolla, Albert Gulk. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Navitroll’a. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
10.30 – Navitroll′a maalitarõ. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
N??d tulli kolmanda kord n?o ette astu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ne Ku Nimme Ne halva nink ilma õnnelda Päivä Ne Säitse kige halvemba Päivä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
(Nedsäjä algkuul ` , Treski ja Velnä kooliq ni Värska mittetävvelik keskkuul ` ) 399 opilasõga, Mäe vallan 5 kuuli (Vyypso algkuul ` , Igrissä, Lüübnitsa (vinnekeeline), Mikidämäe ja Toomasmäe mittetävvelik keskkuul) 557 opilasõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Need kuivedi edimäld ärä, sis pesti piinüs ja panti viina sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Need mehet enge , ken Iesust piddasit , ossatellesit tedda ninck su\:lcksit temma silmade wasto , n . leyet tedda ka\:hgede kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BClgama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Need sooligud uma sino pattud, mis sa ummi orju piinsid ja sunnõd pühäpäävä kah tühü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Neelähüt arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neelä pääluu kõttu, syss saat sa jalq niisama rikkast, nigu olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nee meistri olliva nii ütlemada kõva olnu, et Tallinnast Riiga ütstõisele vasara visksiva, kui tõine teda tarvitas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Nee omava sino poig ja minij." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Neeruhaigilõ tetti vanni, panti ka haudunuisi varbidõ vahelõ häitsmit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Neh, sõs tegivä soes, ku tüllü lätsiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Neide ega üte arbmise perrä läävät lats sedämaid käümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Neide peräst külq võit minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neide pääle küsüs üts inemiste seäst, ilma laululda: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
- Neide ridade kirotaja näkk ka tuod pedäjät, aga jo kuijonult. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Neide ritu kir'otaja näk'k poisikõsõ-põlvõh timä poiga Hindrik Needot, kes ka üts tugõva kundiga mees ol'l ja kedä siinne rahvas lühkült "Pulli Kimbass" kuts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Neid es ole timä terräki ärä söönü ja olli kõik maha külbnü, ni tõõsõ aasta olli miis jo kolmkümend mõõtu saanu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Neide wahhele pantas sönnu, mes töiste selletamisses ehk ni kui lijas juttus arwatas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
"Neid ka ei julgu mina perremehele viiä, täl omma iks pallo paremba olluva." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Neid mõlembit olli ka ütelisi ehitedu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Neid ol'l jo pal'lo. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Neid oll' mitmasugutsiid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Neid ollõv Eestin 5000 tükkü vähämb ku minevaasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Neid om siske pallo, kedä tundas rahva seeh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Neid om sääl iki väega pallu ollu. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Neid pühäsit ka jo võet’i, inemiseq saiq jo arvu, et nuuq ommaq hyndsa inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neid püüdjet kutsutas „tsiakarüsest“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Neidsütämine ehk netsütämine.(Talvistõpühi ilo). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Neid tahap nüid tõne endäle ja tõne endäle saada, õiget kohtumõistjat ei ole meil konnegi 13 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Neile, kes tõise tüü pääle näpuge näitave, taha mia ütelde: eks tule ja tii esi, ku sia nõnna ää tegije olet! http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Neil om mede kodune regilaul tävvest oma ja kogu saal om täüs elet lasteäält. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Neil päi vii andas hobõsõlõ leiba ja kahepi terri süvvä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Neio ei lääq läsäle mehele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/13.html
Neio, haari ma_ks küssüq tammõlt: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Neio helü ja vele pill. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/30.html
Neio johtu joodikullõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/29.html
Neio jäl iks lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/28.html
Neio_ks haari küsütellä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Neio_ks ikk´, esi istõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Neio_ks ikula kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Neio_ks jäl hinele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Neio_ks jäl imele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Neio_ks jäl kündü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/34.html
Neio_ks jäl lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/19.html
Neio_ks jäl lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Neio_ks-kõisi noorõkõisi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Neio_ks-kõist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
Neio_ks-kõnõ noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
Neio_ks-kõsõq noorõkõsõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
Neio_ks lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Neio_ks lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Neio_ks, ma haari küsütellä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/32.html
Neio_ks, ma kündü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/34.html
Neio_ks ma lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Neio_ks ma lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
Neio_ks no kuuli, kosti vasta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/5.html
Neio_ks-no-kõisi noorõkõisi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/1.html
Neio_ks-no-kõist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
Neio_ks-no-kõnõ noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/40.html
Neio_ks no lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/3.html
Neio_ks, sirgõq sysarõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Neio_ks säält küündü küsümähe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Neio_ks säält lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Neio_ks taidsõ vasta lausta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Neio_ks tuu lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Neio_ks velele veerädi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Neio_ks ütel üle kolmõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/29.html
Neiokõist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/3.html
Neiokõnõ_ks ma noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/7.html
Neiokõnõ_ks noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/4.html
Neiokõnõ noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/14.html
Neiokõsõ om Eesti näiokõisi ansambli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neiok%C3%B5s%C3%B5
Neiokõsõq noorõkõsõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/33.html
Neio ma_ks lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/75.html
Neio olli_ks tammõ toeh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Neio saa_ks ma väega kavvõndõhe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Neio saa ma_ks pikkä perrehe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Neio sai_ks kohus korgõp. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/11.html
Neio, sai ma iä ihatullõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/47.html
Neio taht talomehele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/17.html
Neio täl lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/46.html
Neio ütli ma_ks umalõ velele: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/32.html
Neist koetas viisõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Neist pand tä üte ar’ kurja pekko, a tõõsõ viskas tä jäl’ niisandõ ku innege üles ja nii korjas tä nikavah’ kon’ kõik kivigo’ saava’ kurja pekko ja maaha jää-i’ üttege’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Neitsi lätt nulga taadõ, peotäus pirdõ käehn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
"Neitsi, neitsi, peremiis tulõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/14.html
Neitsi sais mõtsa takan, peotäüs pirdõ käen? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Neitsi tõlla sisen om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Neitsü lää, simmõ'õs, sele'es! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Neiu linn Sangaste LÄKE ÜLES MÄE PÄÄLE, tekke üles näio lier´, kodage kulla keriko’! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/noorus/
Neiu ts´uralõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/7.html
Nekrudi ikminõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/26.html
Nekrudilaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/24.html
Ne käüte sis targa man. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne kõnõlõsõ vele: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nele-Liis Väise (Savõrna Põhikuul) 39,5 p 11. klass Võimalik oll saia 68 punkti. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Ne lei timä kässiga vii lahke ja oll illos trepp, kohe tuu tütrek läts, ku tälle juvva' tõi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Neli aastakka oll' kirämiis sunnitüül Omskin ja sai säält vallalõ 1854. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Neli aastat om nii pikk aig, ma ei olõ säänest plaani hindäle tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Neli andjad, neli kandjad, kats taivakaejad ja üts parmupiits? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Neli andjat, neli kandjat, kats pinitääke, üts parmupiitsk? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Neli ausat tõtõ ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Neli ausat tõtõ seletäseq ärq kannahtusõ (ja rahulolõmatusõ), taa tekkümise ja kuis taast priis saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Neli hobõst oll tõlla een. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Neli julgõt mõtsatsiidsot Urvastõ-mail Ilvessepere Uhtjärve Nõiariigin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Neli kanjat, neli anjat, kats pinihoitjat, üts parmoruusk? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Neli kõgõ tagomaist hammast kutsutas tarkusõhambis ja n'ooq tulõvaq viil 20 ja 25 aastaga vaihõl, mõnikõrd ka viil ildamba, igemest vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Nelikümmend päivä peräst lihavõttit (neläpääväl) om Taivaminemispühä ehk Suur Ristipäiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Neli neidsit kusõsõ kuldsõdõ korvi? http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Neli neitsid lääväq üle nurmõ ikkõn? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Neli neitsit juuskvaq nurmõ piteh, üts ei saaq ütte, tõinõ ei saaq tõist kätte? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Neli neitsit lääväq kiitsen ja viitsen üle mäe? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Neli neitsit lääväq nurmõ müüdä ja laulvaq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
- "Neli nissa lehmäl." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Nelipühiläisi teoloogilinõ seminär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Neli sumps suud pite, kats kaes taivahõ, üts juusk takah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Neli säädväq asõnd, kats näütäseq tuld, üts hiit magama? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Neli sõkk suud , kats kaald taivast, üts parmupiitsk? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Neli sõkva sood, kats kaalva taivast, kolmas parmupiits? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Neli tegeväq asõnd, kats näütäseq tuld, üts heitäs magama? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Neli tähte, nuu omma' vankri tsõõri', ütú tumõdamp täht, tuu om hunt ja ais om kah olemah. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Neli täkku oll iih, et üte hobõsõga ei jõua inämb seppä tuua, sepp nii rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neli veljä kääväq tiid, ütski saa-aiq ütele järgi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
“Neli veskit” (Vadstena 1946; Tallinn 2010) kujotas Adsoni latsõpõlvõ, “Väikelinna moosekant” (Vadstena 1946) Adsoni nuurpõlvõ-aigsõt Võro liina. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
«Neli-viiskümmend killo lihakõist, kümme rummi puid, kreissaag – kõik läts´!» ohas´ Vahtsõliina valla Sutõ külä Palo talo pernaanõ Panni Malle (72) halõhõlõ maaha palanu savvusanna varõmidõ man. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Nellabe laulap Anu üten sõpruge Võrun, riidi Jõgeval ja pühäbe, 7. mail Villändin. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Nelli eläjät häräl säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nellikümmend inemist tsukliq järveh ja näiq hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nellikümmend päivä täüs, syss aetas kyik hõim kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nelli paastu om aastah: talsipaast, suur paast, piitrepaast jaq maarjapaast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Nelli samps suud pitte, kats kaes taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Nelli somp suud piti, kats kaes taivahe, üts tulõ hindäst takah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Nelli sumps suud pite, kats kaes taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Nelli sumps suud pite, viies vidä vett pite, kats kaes taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Nelli sumpva suud müüdä, kaits kaesõ taivahe? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1449
Nelli tõist saistsi podruskis kõrva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nelli-viis hobõst vidä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Nellä lassige Lilli kuuli om kaits viimast aastet üleven pidänu külaselts Tatsu, selleperäst et vald lõpet kooli pidämise ärä joba 2003. aastel. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Nelläpäiv, 1. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Nelläpäävä õdagu jõudsõ Talnalõ ka laulu-ja tandsupeo ütinõ tuli. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Nel´opoodi vastatsidõ tandsih. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
Neläaastagadsõlt naas' Leopold Wolfgangi kah oppama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nelä aastaga om Uma Meki märgi saanu joba 90 süüki, söögiainõt vai söögikaarti. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Nelä ausa tõõ oppust peetäs ütes päämädses oppusõs Budismin ja piäs budistligadsõ ilmakaehtusõ hundamendis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Nelädäl pääväl tul'l paaba ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neläharolidsõq ommaq rohkõmp iks sitaviglaq, kolmõ haroga om rohkõmp haina- ja põhuvigõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Neläkümmendal pääväl vii hingli meid Issä ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neläkümne pääväniq om hüä, ku õga nädäli vai päivi jõvvat keriguaigu pitäq ja annat vaesile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neländä Uma Pido lavastaja om Kristo Toots. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Neläpäiv vai nelläpäiv (lühendedült N ) om nädäli neläs päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nel%C3%A4p%C3%A4iv
Neläpäävä mahtu Jõmmu Võõpso silla alt väega napistõ läbi, õnnõ paar sentimiitret jäi pikäle lastu masti ja silla vaihõlõ vapa ruumi, a joba tõõsõ jõõkäänü pääl jäi lodi kõtu pääle kinni ja välläpäsemises oll’ ukõrdamist pall’o. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
" Neläs." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Neläs Uma Pido kõnõlõs väeliisist puiõst ja mõtsast. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Neläs Uma Pido, miä tulõ 28. mail Põlvan Indsikurmun, avitas müüdälännü muusiga-aastakka võrokõisilõ jakada ja hoit laulu ja pillimängu õks meelen. http://blogs.station.ee/channel/24768
Neläs Uma Pido tuu keväjä Indsikurmu 3000 laulja ümbre. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Neläs ausa tõtõ omgi katsajaolinõ tii ja tuun om katõssa ütstõsõga köüdetüt sammu, midä edenden joud kannahtuisi kaomisõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Neläs hommog tulõ, mütt ussõ pääle, kahr hiit paku mehitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Neläs pido tulõ Põlvan Indsikurmun 2016. aastaga keväjä. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Neläs tuhat artiklit sai täüs ütesä kuud päält kolmõ tuhandõ täüssaamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Neläs unõnägo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ne lätsi' kaibma. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nelä tulba küleh hahilitega kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nelätõistkümneni ehk viietõistkümneni aastagani tulõ 8 vahtsõt purimaist hammast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Nel’likümend nel’li poostanikku ol’l iätseh jär’veh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nel’ädäl pääväl tul’l angel, uma vaim, söögigaq - kõik arq kakõnu närdsanõ, hiusõkõsõ palanauq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nel’ändä kõrra pidi jo perrä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nel’äpäävä õdagu söödi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Nel’äpäävä õdagu tull mullõ perrä,” ütel viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemmat ommat u\:tte palcke neist Englist nennut , kumbat u\:tlewat : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nemä ellivä 20 õnnelikult, ka veel nüüdki, ku elun om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Nemä es käü kerikohe pühäpäävä, a palsiq tsässonah Toomast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq joosiq kar’a mano, niq võtiq uina kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq kaq tahtsõ ker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq lätsi liina käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq olliq väega sikõq rahvaq, es anna kellelegi midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq tarõkõsõh elli, niq kuningas läts kaema, mis näq tarõh tegevä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq teretäseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq tundsõ uma räti arq, et kost sullõ me tütre rätt sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq vällä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq ynnõ uma suurõ häbü peräst tad teie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemäq ütleseq “Mi hummõl jalqki lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nemä tiive sedä siiperäst, et nende juure om siin mullan kinni. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Nemä ütlese, kaemi siiä kappi, kas tuu võõras miis om eloh vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nende sissi mahup ordulinnusse laat, õpitare ja tiatretüki, peetäss vanaaigset lahingut, ratsutemise, vibulaskmise ja tõisi võistlusi. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Ne noorõp tütär ütles ke, et maama mi soson (Nä ütli, et sõsar, a soson) olõi mehel, mi soson om silla all. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
«Neo andva õigusõ tetä väikeist tuutmist traditisoonilidsõl viisil,» ütel’ tä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Neo-gooti stiilin parlamendihoonõq, kon muuhulgan hoiõtas ungari kuningidõ kruuni, om maailma parlamendihuunidõ hulgan suurusõ poolõst kolmas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Neo inemise häöse maal, kiä uutma jääse! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Neo inemise, kiä Masingut tunseva, tiidsevä inemist; tuu inemine es ole paljalt prohvet vai üliinemine, vaihel olli veedu nallakas ja veidergi. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Neo kümme kiilt ommaq soomõ, eesti, lõunaeesti, liivi, vadja, isuri, valgõmerekar’ala, aunusõkar’ala, lüüdi ja vepsä kiil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Neo olli väega ilosa õdagu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kira.htm
Neo omma puutüü-huvilidsõ, kiä märgotasõ uma ettevõttõ tegemise pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Neo omma sügüselilli! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Neoplatooniliidsin lättin om kirän, et Pythagoras oppõ matõmaatikat babüloonlaisi käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Neoq näütäjäq ommaq üteq maailma madalambaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Neoq om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Neo saiva’ Mariliis Põder (Krabi põhikuul), Katre Toots (Haani kuul), Karl Jörgen Lööper (Võro Kreutzwaldi gümnaasium). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Neo sildi väärtystäse vannu kotussõnimmi ja toova inemiisile miilde mälehtyse – mi ei olõ unõhtanu tuud, miä oll’ inne meid. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Neo toova hulga inemiisi kokko ja hoitva kuuh. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
«Neo tsirgu omma kõik siiä tulnu,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Nepal , ammõtlidsõlt Nepali Föderatiivnõ Demokraatlinõ Vabariik , om riik Lõunõ- Aasian . pääliin om Katmandu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nepal
Neptuun om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq katsas (ja tuuga perämäne) hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neptuun
Nestor läts liina, käve kõik müümise kotuse [kohad] ja turu platsi läbi ja pakk[us] omma tekki müvvä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nestor läts turku, tekk käe pääl. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nestor mõttõl ja üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- "Nestor, ärä tapa, neo noore mehe omma mino ja sino pojad." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ne tark opas, et laskui nahka panda kõrvalõ, a kivi pääle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
N?et, et suur vihm, piksega vihm tul?! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ne timä sis mõtlõs, et sedä rahha om pallö, vaja tuvva kosthe mõõdi, rahho mõõta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne tsüra mõtlõs, et seo õks vast olõi õigõ asi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne tulõ tütrik järvest vällä ja and verevä karidsaga taare. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne tuu kängsepp näge unõh, et timmä kutsutas rahha kaibma. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne tuust saan(u)' ommale' eläjä' pääh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Neutroniq ommaq aadomisäsün . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neutron
Neutron om tsibiputin , minkal olõ-iq eelektrilaengut ja mink mass om veitse suurõmb ku proodoni mass. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Neutron
Ne vanakuri heit tõrvanaha kaala, ne vei järve. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ne vele annas ikke mõõta, ku tei mõõdu põhä tõrvaga, et mi kae, midä tä mõõt, et sul ullil olõi muud mõõta ku tuhka. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nevä minnu nüid saksale perrä, ja sii viinu neid ütte õige ilusase uhkese saali, kos paelu võõrid ärräsit ja rouvasit ja reilisit kogusin ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
New Brunswick om provints Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/New_Brunswick
New Delhi om India pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/New_Delhi
New York om Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/New_York
Newton arvas', et niimuudu piässi tälle saama erändi tetäq, nink Charles II, kink lupa oll' tuu jaos vaja, oll' tuuga peri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newtoni Isaac ( Isaac Newton , 1643-1727) oll' inglüse füüsik , matõmaatik , tähetiidläne , alkeemik ja usutiidläne . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newtoni Isaac oll' väega usklik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newtoni Isaac sündü 4. vahtsõaastakuu pääväl 1643 Woolsthorpe mõisan Woolsthorpe-by-Colsterworthi külän Lincolnshire maakunnan kolm kuud peräst uma esä ärqkuulmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newtoni ligimäidsi sõnno perrä ollõv tä uma meetodi vällä tüütänüq aastit inne Leibnizi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newtoni umas loetas ülene binuumteoreem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newton käve tihedähe läbi Sveitsi matõmaatigu Duillieri Nicolas Fatioga (Nicolas Fatio de Duillier), kiä oll' väega vaimustõt Newtoni manokiskmisteooriast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Newton ollõv ütelnüq, et tä taha-s tuuperäst ummi töid avaldaq, et peläs vällänaardmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Nha Trang om Vietnami Khanh Hoa provindsi pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nha_Trang
Ni Juut märke, miä tettä, ni läts mõtsa niist kiskma, ni tahtsõ miest näidega jalga piteh kinni köütä hobõsõ sälga, a nikavva läts mies kõgõ hobõsõga umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni Juut tull vällä mõtsast, ni näkk, ku mies ja kavväst märäga läts, ni naas nidega takah juoksma, a asi iks tänt: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni Mikit näüdäs kah, ni üts rüövli karas äkki sisse ni läts perä alla ni naas sääl vie seeh tegemä: mull, mull, mull; vett täll vesi suuhtõ läts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni Poolakõnõ pett, et näi külh, a noil käü käsi poho halvasti, vett näil kõst um puudus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niagara viisadang om suur viisadang Niagara jõõ pääl, Kanada ja Ameeriga Ütisriike piiri pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niagara_viisadang
Ni aije Mikita kotti ni lätsi järve viema, a kortsist möödä minneh ütli, et läke, joodõ inne Gäärak viina, sõs um tedä hüä hukata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni and sõs kuninga pujalõ kepi ni ütel, et tie nu nigu ma käsi, ni mine nu pühä nimega, ärr tiedü üi ma sust, ei sa tietu üi must midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni and timä ärr tuo katstõistkümme tuhat ni ütel et mis sis, hüä külh, et ärr massi ni pääle tuo läts liina, sääl ka muudgu naas juoma ni jõi uma katstõistkümme üöd päivä, a sis oll ka jäll rahakõnõ viimäne otsah, ni midägi muud, ku tull kõrtsist vällä ni läts jäll toolõ tõsõlõ kaubamehelemano, ütel, et kas sa mullõ nu viel volgu annat kah, vett ma jäll olõ, a tuokõnõ ütel, et olõ õi mul volgu anda, a sõs ütel tuo mies et ko ma lammõ nu maka ni koolõ ärr a jumala iest saitaes lammõt sa ka peräh nui koolõt ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni anti tälle solkatsõ rõiva sälga, ni timä käve noidõga, nikavva ku purus ärr kakksi, ni sai ütte tule asõmõlõ, sääl timä isto maaha ni naas ikma uma elo üle, ni pallõl, et ku viel timä hüvva ello saa, sõs mingu tungäl häitsema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni arenese täl jo mõlempa keele`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Ni ar nä lätsiki – suulliim ka kõlba-as – tuu oll’ hapnõ koorõga. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Ni baaba jällki juosk ussõ kaema, ni kaehõli kõigilõ poolõ, a midä, kohki iks näe es midägi na sai raka pääle süä täis ni murd jala katski. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni baaba külh üttel, et miä sa tsordsit, piä suu, a iks viel laul, ni läts ka baaba soodokus ussõ kaema ni näkk ka ku tull jo poig kavvõst, ni oll ka tõsel kari ieh, ni kari takah, ni nuur naane käe peräh, ni raha kast pää pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni baabal sai väega hüä miel, et poig kodo tull, a rakakõsõ haarg baaba üskä ni vei villa vakkamagama ni pand tälle võidleevä nõna alla süvvä, vett täll oll rakakõist vaega hallõ, selle et timä oll rakalõ liiga tennü, a rakk oll iks õigust ülnü, et poig kodo tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni baaba läts ka hüämeelega vällä kaema, et kus poig tulõ, a näe es kedägi, ni phosi väega rakakõsõ pääle ärr ni tsusas raka siläkese vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni baaba opas viel, et ku kodo läät, sõs võta lõika tuo upin poolildõ ni anna üts puol huolõ, a tõnõ pool süö esi naasega poolilde ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nicaragua , ammõtlidsõlt Nicaragua Vabariik , om Kesk-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nicaragua
Nicaragua pääliin om Managua . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nicaragua
NickK ( Arotus | kirotusõq ) (Vahtsõnõ leht: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Ni diakon naas jauhma ni tull detsok sisse, ni and ka ärr, miä timä oll toonu, ni tahtsõ ka naasega kõnõlda, a naane üttel, et anna nu aigu, nikavva, ku raaskõsõ süvvä tie, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni diakon ni detsok kuuli ka nõidõ papõhomist ni nemä ka joosi vällä ni naksi noil takah kodo poolõ juoskma, vett näil üttel puol kodo oll, ni nõile oll rutuga kivi puukätte unehanu, niku papp ni saks taadõ kai, ütli et kae nu mattora sõkõ aja meid meid puuga puuga takah, ni panu´I viel kurmbahe juoksma, a nu iks lõiksi ka kõst jovvust takah, nikavva, ku sai kodo, ni sääl sai kõigilõ tõisist häppe, ni inäb tihka as kiäki Mattora poolõ jalga viija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni eläs tuo tsurakõnõ mõni aig ni ütles, et tätä, vett mul nu vaija naada ärr minemä, sinnä koh sa minno lubasi, ni tuo kuningas taha as joht midägi tegemist tetä, a päse es kohegi, pidi iks uma puja ärr lähätämä, ni läts tuo poig minemä, a tull jo tälle tie pääl perremies vasta ni ütel, et kos sa mul ni kavva oli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni esä ka kuts, et läke ärr poig kodo, a tämä üttel, et mine küsü suurelt Jumalalt, ni läts esä küsümä, a Jumal käsk jäll ubinit tuvva, ni läts ka esä ubinit kaksõma, a heit tulõ kirega vasta ni palot silmägi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni esä viel küsse, et kos noorõmb veli jäi, a nimä ütli, et tuost tiijä äi mi midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ettevtõluseh ku ka vallah. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Nietzsche Friedrich (Friedrich Nietzsche; Röcken , 15. rehekuu päiv 1844 - Weimar , 25. põimukuu päiv 1900 ) oll' s'aksa filosuuf , keeletiidläne , luulõtaja ja viiesepp . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nietzsche_Friedrich
Nigeeriä Liitvabariik om Afriga riik, mink pääliin om Abuja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nigeeri%C3%A4
Nigeeriäl ommaq piiriq Benini , Nigeri , Tšaadi ja Kamõruniga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nigeeri%C3%A4
Nigeeriä om rahvaarvo poolõst Afriga kõgõ suurõmb riik ja maailman ütsändä kotusõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nigeeri%C3%A4
Niger , ammõtlidsõlt Nigeri Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niger
Nigeri pääliin om Niamey . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niger
Nightwish om Soomõ rokkansambli , miä tull' kokko 1996. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nightwish
Nigu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Nigu Jakob esiq om kirotanuq, tarvit' just tuu külg timä kasvatusõn olulist tävvendämist, tuuperäst, et tä tull' talorahva hulgast ja täl oll' suuri kalduvuisi raamadukois saamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nigu Kanepin ülti: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Nigu Kauksi Ülle ütel’, nii ka läts – et võro kiräniguq nakkasõ umah keeleh kirotama kotost kavvõl ollõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Nigu Logosavitsah edimäne pallus peet’i arq, ni lät’si Pihkvahe minemä ummajoudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu Martinfeld, ei mõista ka Sarapuu üteldä, kuis sääne oppus opiplaani säädi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Nigu Paaba Karaleevits tälle lei, lei nii, et pää jäi jalgu vahelõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu Passa alt pää nakas hüürdümä, ei jäänd enne seisma kui kaivu man. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nigu Riia eläjäaian. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nigu Ruusamäe Elmaril vai Tauli Antsul, kelle pilliga ma sis seo aasta võikimängmisel mängse. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Nigu Setomaal tulnu ka vanal Võromaal vanna ummamuudu vällä tuvva, sis olõsi võimalik siiä ütelt puult rahha toetusprogrammõga mano tuvva, tõsõlt puult olõs ettevõtlus, kaubamärgi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Nigu Vahtsõlijna rahvas Setokõisiga nu lähemätse piirimehe umma, nii um näide kiel ka piä üte müntä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Nigu Võrun nii ka Mulgin ei ole ütte kige õigembet kiilt olemen. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Nigu alusprogramm, mis sääd toimingute ulatusõ... http://mulje.ee/unitsiga
Nigu aost aigu, nii käü ka Tartese Heino käe all lõõdsamänguoppus kuulmisõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Nigu arq koolõs, niq tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu arq ütel’ ynnõ, niq võt’t kaq mõõga ja lei Kornilal pää maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu arvada, et pühä Troedsa nime pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu, et «poolõ persega tüüd ei tetä!» vai «pehme olõt, perse ala pandas!» http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Nigu hurdaq pääle lask, las jänes vallalõ, niq oltki prii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu hädäliisi muial es olessi. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Nigu iks aasta algusõn, tulõ koolipoissõlõ puutüü tegemise riigli ette lukõ: kitli piät sälän olõma, nööri rõividõ külen tulõ är käkki, a katskilännüt tüüriista külh käkki ei või ja nii iks edesi… http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Nigu iks lapõldõ lei, ni kõik katski. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
«Nigu iks nuuril käü: äkki ja kipõlt!» naardsõva mõlõmba. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Nigu iks, tulõ ka Teppo-nimeline lõõtspille võikimängmine. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Nigu ilma luuta oles ollu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nigu inemine piät kõõ ynnõ tuud, mis kergemp! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu innembki, omma pido kavan rahvalaulu, rahvaligu laulu, klassikalidsõ koorilaulu ja vahtsõmba kuurõlõ säedü laulu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nigu innembä oll, et elotus oll katõh otsh, sendse vahepääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu jo paar aastakka, lätt seogi kõrd võro keele nädälil valla 8. ja 11. klassilõ mõtõldu veebiviktoriin «Ütski tark ei sata’ taivast». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Nigu juusk ynnõ, ni arqki haardsõ üte hanikõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu juus’k’, ku pan’d’ tälle kivikotiga päähä, ni pää kolme palla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu juus’k’ mäe ala, nigu lei, lei arqki üte poja eloh vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu järge sai, ku keerahut tammõga Paaba Karaleevitsalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu keäki läts iih. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Nigu kirstu ynnõ sai arq panda, tull tuu mõrstukas ka tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kolq kõrd kepiga lei, oll hamõh man, puugnitsaqki iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kopsas’ viil voori, oll tõõnõ poig ka väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kosilasõtruuska võtt viina, hambaq sattõq topsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kroonu käsk ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kuninga ligi sai, tulõ 12 hurta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu kõigil, om ka seol paaril olnu 50aastadsõ kuunelu seen iks umajagu tüllü kah. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Nigu kööme köögipõrmandul (mõnõ väiku ja tähtsüseldä as’a kotsilõ). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Nigu ladin olli viin. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Nigu lauta nyna tsusksi, lehm sadanu lyia pääle, pää kihä all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu magama jäi, tuli üts võõra mehe kujo. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Nigu magama jäät, om tä sul säl'län, ehk loomal. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Nigu ma keti raadiustõ lätsi, nii pini tull’. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Nigu ma lää maitsma, sa haara käest ar, et sa pless õnnista-as mullõ vilja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ma sinnä istahti, niq tullgi poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ma üles kaeh’ti, ei tiiäq mis säält tsilgahti, mään’e puru, ja mullõ õkva sil’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu meile maakunna tiatripääväl üteldi, olõmi sääne sotsiaalteraapilinõ tiatri: naarami mi kõigi ütitside häti üle. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Nigu mi aol iks – Interneti jututarõh, koh mi mõlõmba kävemi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Nigu midagi vett oles lasken: tsorr! http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nigu mies tuod kuulahti, kohe õnnõ juhatädi, läpe es inäb muud perrä küssü, muudgu rühke kodo, sääl makas jo hinnäst mõzza minekile kobima, nigu sai väikene ahakõnõ, tõugas ka mies mõzza, kai kah kõgõ inämb paiju puhmõ al`l`, sinnä timä läz`, naas`säält õnnõ otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nigu mu provva ütel’: maal om iks latsi hää kasvata. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Nigu määnegi lüliti om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nigu mõnõ Ahvrika riigi nimi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Nigu mõtsa viirde sai, kuldpäitse puust vällä, jalga vasta maad: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu naas ao viert tundma, ol`l` jo rieh pest ni kõik ilosahe unikuh, kusikuklasõ läzi’ mõzza tagasi, a’ mies hidäs magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nigu naas tsirk tulõma, nii timä ar'ki 12 jäi magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Nigu naas tsirk tulõma, nii timä arqki jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu nakas’ kirotamma, tul’l tagatarõst vana naistõrahvas väl’lä ja naas’ üt’lema, et ärä anguq, ärä anguq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu nakkas kätt pandma, kaes kaiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu nakkasõq pääle tulõma, lask jänese vallalõ, nuuq jänesel takah, kaeki-is Vassot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu naksiq minemä, kua saan kottalõ sai, tuul perä pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Nigu neo Eurovisiooni-laulu: kiä naist arvo saa!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Nigunii lätt supp’ muidoq tsiolõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Nigu nimi ütles, om malli võetu Sisaski Siiri ettevõtmisõst Rapla kandin. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Nigu noq kaq mõtlõ: pessä vitsakõistõga, ni tuhk lätt kyik taiva poolõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Nigu nukrushelinäl/ rinnun värisesi süä”. http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Nigu nä esi omma ütelnü, kisk määnegi vägi näid iks Ruusmäele – vanaimä man om näid kõgõ hulga kuun ja lusti pall’o. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Nigu näq ker’kohe naksi tulõma tulõlõhn näile pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu nätä, ei olõ mi ainukõsõ, kiä murõhtasõ uma väiku keele ja kultuuri tulõvigu peräst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Nigu om aa joosul vällä kujunen. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Nigu otsa võt’t vallalõ, niq rõivas ka otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu paar vuuti lei, sattõ maaha kõ ossaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu pall’o tõõsõki, peläs’ Eric, et ku tä kodo jääs, sis saadõtas tä Tsiberihe vai tapõtas niisama är. 1941. aasta kiudutamisõst pässi tä õnnõ selle, et käkse hinnäst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nigu paugu pand vanalõ tammõlõ, lei maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu persega lei L’ooskalõ lei persüni sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu perse külge pant, nakahas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu perän kuulsõ, oll’ Värton soldanit tii veeren viinaga juutnu ja näide käest tuu teedä saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nigu pini «pass» om kiip, om laudaeläjä «dokustaat» kõrvanummõr. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Nigu poiss käega putahut, niq oll väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu pois’kõnõ puh’k’ ynnõ pilli, niq herr joq karas’ kõ sängüga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu putahut, oll purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu pä vällä tsusas, herrä hobõsõq heitü ja lätsiq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niguq Visseli Agu väega piltlikult kirutas, nakkas meil tõkkõpuu nõsõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Niguq aastiide vahel omma kuuq ja nädaliq, päivist kynõlõmadaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Niguq alati nii peeti syski vastaossuisi lahendatavis. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Niguq iks, kullõldas võro keelen ettelugõmisi, tetäs teatrit ja peedäs simmanit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Niguq maqki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Niguq naanõ mu suhtõn avald`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Niguq noq oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Niguq s'akslasõq es olõq viil Narvast lahkunuq, ku joba verrev Vinne vägi rünnäs' Narvat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Niguq suurõtii pääle sai, tull` mõtsavaht` vasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/pis.htm
N iguq sügüsist yks, pakutas timahavvagi lihakombinaadõlõ eläjid inämb ku mis taht muul aastaaol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Niguq tuud kõrrapärast tegema naati, nii löütigi vastaossusõq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Nigu raha kätte sait, nii pidit pagõma, nii ruttu ku saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nigu raudnynna kinni haar’d’, kään’d kõvõrahe, lei pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu rehealosõ värehti pääle õks tulõ, tahtsõ ar tullaq, jal õi lastaq minno, tiiäi kiä lasõi, õks lää tagasi, kae ahjo jalq, kuis küt’tüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu saanu kiäki säändse poolõ umast elost vällä tougada, minemä aia. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Nigu sai liha arq keedet, tull vassa piuq miis, küündre pittu habõna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu sai tä är ütelda, olli iinsõitja kaonu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
«Nigu seoilmaao elo om – kärgpere muudu asi,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Nigu seto naisilauluh, jagonõs ka seto miihhilauluh synolise järgi ütlev koor terävä helüga killõst ja vool´ult lakja hargnõvast torrõst. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Nigu sjoo lehe edimädse külle jutust vällä tulõ, piäs Võrro tetäq plaanitav käsitüüpuut` uma-tiidvüst viilgi nõstma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Nigu¦ss lä•si sinnän¦no nuh sis `süüdi, ni lašik¦kõi‰ `puhkamma. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Nigu sul noq piniq haissiq, ni tuu haises Jumala iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu suuhõ võt’t, ol’l’ maah kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu syna ütle niq suuhõ ja alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu süümä nakkas ütest veerest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ta nüid kaartet üles võtten kumard, sääl visas hirmuotsja tälle suure kuldristi kaala, nii et ta enamp paigastegi es saa. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Nigu tarrõ heidi, ne käpä sattõ ar mant ja rahha sattõ tarrõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nigu ta vaenõ elo om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu timä tõõsõ nime - naistõpunahaina perrä või otsustaq, om taa hain tähtsä ka mitmidõ naisihaiguisi ravimisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Nigu toit sai valmist, tull jalq vassa piuq mees, küündre pittu habõna, süüki küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu toolõ kaonu Otsa-mammilõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Nigu ts’uut nõrgut olga, piniq joq här-här! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu tä *13 handa raput, *14 hopõn nõst pää üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Nigu tälle mulku saasi-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu tälle tüü riistast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu tõi naase kodo, edimätsel ööl kattõ arqki kotost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu tõõsõ lännü, timäkene ka üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu vaalapüüdjä hiitvä harpuuni, hiitse tä tuura. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Nigu vanastõ: põllumiis tege suvõl põldu, talvõl majandas mõtsa. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Nigu veden’jä om kolmapäävä, syss üri om iis’päävä, viie päävä peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu vikahtiga vidi alt jalgu, niq oll hobõsõ säläst maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu visas' Gorodissast Saharimäele, tappu Saharimäe meistri ar'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nigu visas Gorodissast Saharimäele, tappu Saharimäe meistri arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu visas naha kivve pääle, ni arki' 32 palli 33 - tsärähti 34 õnnõ 35 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Nigu voori rämpsäs, niq olli kyik purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu võtt voori pangiga, saa haug pangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ynnõ kirstu paeda saiq, ts'uut-ts'uut ar neelähütnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ynnõ kodo arq tulliq, sai arq kirstu panda, jalqki tull takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ynnõ üts poig võtt naase, niq vaija eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu üteldäs Soomõh: puul Soomõt omma saami, selle et om kasulik olla. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Nigu ütel, niq kyigih pääq alla, kyik valmis, katstõistkümmend tükkü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ütel üts Saksa fotograaf, kiä miika ütel aol Dambana külän oll – veedadel om tegeligult alale küländ pallo vanna ja põnevat. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Nigu ütel üts Saksa fotograaf, kiä miika ütel aol Dambana külän oll – veedadel om tegelikult alale küländ pallo vanna ja põnevat. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Nigu üte otsa saa rii pääle, tõõnõ jalq maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu ütest suust tull’ vastussõs, et nä kõik omma eestläse. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Nigu üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nigu üt’el, nii noilõ sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni heidäs ka timä magama, a hummogu tuli ka kõik halva hobõsõ vällä tuli vierde, vett vana haugas kõ nimä kokko ai, ni oli nimä viimähe ärr roonatu, kual oll jalg katski, kual käsi haigõ, kuol silm vällä lüöd, ni tuo kuninga poig pand nõile päitse päähä, ni vei nimä jäll kodo, a sääl naksi nimä viimäne kaibusilõ, et kullä tätäkene, vett mi olõ viimäne nu haige, a laskõ ärr timä vallalõ, vett mi jovva ai inäb ärr kannahta, miä timä tege. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nih, joodik sepp andsõgi uma allkirä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ni hummogult linnas jällhougas läve pääle ni rapahutt õnnõ hinnäst ni sai jäll kuninga poig inemises, paremb viel, ku inne oll, ni lätt jäll minemä ni ütel sõsar, et miä ma nu sullõ velekene üteh ka anna, odot, ma anna siist seo lavvu räti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni hummogut vastu läts soldan jäll kappi ni oll kõgõ päävä sääl, a üöse jäll tull välläkeisri tütre mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni hummogu vei timä tuo pudsaja esä kätte kaija, a tuo putsaj paist inämb, kui säitsme vannerguga (fonar) /or.-is kirillitsas/ tuli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii Katri imä- ku esäpuulnõ suguvõsa om peri Kanepi ja Kamja kandist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Nii Maimu ku Vello omma peri Vahtsõst-Roosast. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Nii Tartese Heino ku Noormaa Tarmo ütlese, et pill lätt sissemängmisega kõrrast parõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Nii Võromaal ku kõgõn Eestin om soid peris pall'o ja naidõ hulgan om ka küländki suuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(lik%C3%B5_kotus)
Nii 1860.-1870. aastaga paiku nakassivaq eestläisi aokir´andustõ tulõmaq õgasugumatsõq nal´ajutuq ja nalja tetti päämiselt setokõisi üle, kiä üldiq ollõv ulliq ja laisaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Nii avitõdas inemisel vällä tulla arvamisõst, et kiäki tõnõ piät tuu iist huult kandma, et tä uma perrega toimõ tulõssi. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Niida sai küll timä tagasi umale poole, ent mitte sõnagõstki kuulõ-õs timä suust, sest timä olli tävveste keeletü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Niida tetäs kõikiga kõrda möödä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Niidikerä lät’s sin’näq koh päev kest päävä maka, tuuhhu sän’gü lät’s niidikerä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niidilits` om är koolnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no3.htm
Niidse kiskmine ol`l` ka mehel hüäste meele peri, kisk`timä`näid õigo himoga, oll sääl sändse hüä paiju kah, ni sai iks mehel õdagide viländ kodo nõsta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niidse lainat, rihma massat. http://www.setomaa.ee/
Niidsiku veski man, lõune pool om järv, kes otsaga suure mõtsa sisse lätt, sääl olevat järve perve seen suur raha varandus varjul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Niidü jäeti nöörikeisis inne hainakut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niidümarikeeline Vikipeediä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mari_kiil
Niidü perve pääl, mis tuu suur sarapuu puhm, syss sääl ossõ pääl oll pallo väikesi pois’kõisi karõlnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niidü päält tulnu, päitse olli käeh, niq temä kaq oll naanu takah riibma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niidüst ol’l õks suur puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii edeotsast selet’ arq kõik uma elo, kõõ õks, et kats pähend karpi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ehit' kerigo valmest, a' olõ-õi määnestke' nimme kerkollõ panda'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nii ei saaki nahvta maa seest ilmangi otsa, selle et osa jääs mi puult är pruukmalda. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Nii ei tunnõ maiku egä midägi,» opsi Oliver ja Joosep. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Nii ei uhaq vihm kallist väetüst vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Nii elli nä sääl aastit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
"Nii elli s´oo meesi ilosahe!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Nii elli temä ütte kõlbmada ello, kooni kutsumada surm kätte tulli ja temä ärä pidi koolma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Nii es lasõ pall’o jahimehe 2011. aastagal ülepää üttegi kitsõ, ka Räpinä uma es lasõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Nii es ole imä mu keeleoppaja, ma olli imä oppaja. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Nii es pääse üüse me käest sii mitte üits inemiseluumgi. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Nii es saaki kiäki teedä, kes päämiis olli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nii et Eestin om 75 000 võro keele ja 12 500 seto keele mõistjat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nii et arvatas, et tabõli konstruiirmises om tarvitõt määnestki teoreetilist tulõmust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Nii et erilist läbikäümist olõ-i olnuq, a olõ-i ka erilist vainolikkust. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Nii et es olõq säänest usku ja hirm oll' väega suur Vinnemaa iin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii et iks suur abi rassõl aol, mitmõs pääväs süvvä! http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Nii et kats miist tõmbsi Eesti rekordi üten vällä. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Nii et kikas piät lamba-aastal käümä sainaviiri piten vai ülepää puuriida otsa lindama, ku kirgi taht. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nii et koolipoisiq moodustiq Vabahussõa edimädsel perioodil üte tähtsämbä osa Eesti sõaväest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii et ku mõni kunstnik om tedä kujotanuq, sõs om tä tuud tennüq uma ärqnägemise perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Nii et kõvva puul maisõmaa-Eestit oll' lännüq vaindlasõ kätte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii et luuta om, et ilosal suveaol joba saami Võromaal nätä inemiisi uma lipu all Umma pito pidämäh vai mõnda Võromaa seltskunda tuu lipuga kohki marsmah vai timä all laulu vai tandsu löömäh. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Nii et ma külh ei julgu tuu perrä ette arvama naada. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Nii et ma olli kaskadöör külh! http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Nii et ma `saie lehmäkarja man küländ `lulli lüvvä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Nii et mullõ om võrokõsõs olõminõ vällämaal lihtsä – ma ei piä hindäle määnestki võlsshindätiidmist külge puukma. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Nii et otsustusõigus om väiku osa, a läbikäümine ja esi puuli kokkoviimine om päämine. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Nii et parandaq artikliid julgõhe! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Nii et parõmb las satas esi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Nii et rotil jääs luuta õnnõ hindä vai lohakiide inemiisi pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nii et tiiti riigi asõmõl esi regionaalpoliitikat? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Nii et tuud kah ei olõ vast järgmäne kõrd, ku sinnä lää. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Nii et tuu jutt järgarvõst om tävveste ülearu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Nii et tuu jutt om õigõ, et kõik kõvõmba sportlasõ omma maalt tulnu? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nii et veeremaa kiili võinu aokirändüsen inämb pruuki. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Nii et võrokõisiga om lämmi läbisaaminõ? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Nii et üte liitri «investiirmisest» saa kotussidõ tagasi õnnõ puultõist närost liitrikeist. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Nii et ütest küllest andva ELDIA uuringu tulõmusõ kimmüst, et võro ja seto kiil omma viil tävveste ello täüs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Niigu läbi süvä unõ kuulde ta küll sugu hellü, a arvu voi tölku võta-es tuost mõhi-määnestgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niigu mõni inemine, oll ta selge sõnaga pererahvalõ ütelnü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Niigu vana usu=põllult löüdä: sai vanarahvas kuu paistõst via: kuu=tõbõ, kui kuu kohki magajalõ pääle paistus - ja nii saap nüüd kuu=paistõst ka käsnä kaotaja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Niigu ölõs puutõlvaga otsa lööd, nii taga-nõs ega näio hüäst hööläjäst kavvõdõhe, ehk täi küll uma illos maja ja pallo varra veel pääle kauba oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nii halli tõbõst, mink vanasõna meelde tulõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii hiidel mehekene suurõ hirmuga kui kala kuiva liiva pääl ja kobõ tassamisi ules, tõugas kitsa pajalavvakõsõ vallalõ ja pallõl vannamuori, et tuo tedä kõvvu meeste keskelt magamast muialõ puhkama saadassi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii hiitü esiq arq, nigu kolm päivä es saaq kynõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii hirmus oll' tuu, tuud om rassõ ette kujotadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii hulga tähtpäivi ja suurõ aastanumbri tähendäse, et luudusõ kaitsminõ om inemiisile viil väega tähtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nii häste musklit kui ka narmit, minkist naaq nii kui kokko köüdetüq ommaq, võimiq hõlpsahe ärq tundaq, kui ütte keedetüt ehk küdsetüt eläjä lahja liha tükkü terävähe läbi kaemiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Nii hästi es lääki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nii hääd aigu vannu inemiste jaos, ku seo vahtsõnõ aig, olõ-i nigunii inne olnuq, ei ütegi valitsusõ aigu viil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Nii hõigaski tä helkäjide silmiga „Sinine-sinine-sinine-sinine-kõllanõ-sinine!”, esi mängse samal aol kannõld ni näüdäs’ jalguga esi värmi topsikõisi pääle. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Nii hõikas Uma Pido lavastaja Tarmo Tagamets Võrolt kõigilõ Uma Pido lauljile ja küläliisilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Nii ikk koh kiäki näe-es, sääl kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii iks kõnõli tuo poig umma jutust edesi, kõgõ üttemuodu miä vaija oll, kuis timäga oll, et kuningas tahtsõ ka voori jutu perrä kaema minnä, a timä naane es lasõ, kield kõikõ muodu, kuts muijalõ kaema, a mingu ui sinnä, peräkõrd ütel, et ma tiijä perälda lätte, sääl um kolm velje, kõigil päiv otsaieh, kuu kukruh, kõik muu kiha tähti täüs, a ku läts lätte mano, inäb olõ õs lätteh, nuo umma nu siin. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Nii illos' poiss om üüse kui ja kullanõ keppki om käeh." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii illos poig sündü, et kuu kukruh ja päiv otsa iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ilmuvaq välämaalt edimädseq vabatahtliguq Eesti sõtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii imelikult päst Jummal uma engli läbi mu vaesõ perekonda mukka ütelisi [minuga üheskoos] armõtust surmast. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Nii inemiste avitaja olli, nigu üts lehmäkne hindil ol’l, tuugi anniq ar vaesile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii inämb edesi ei saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Nii jah, et pini piät lamba-aastal ette (ja esieränis takka) kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nii jalq nakas otsma pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ja nii ma sai ja tullli noq sullõ süüki tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Nii ja nii teeda-paaba kuldkaritsat lää otsma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii jutust Setu veli naba kargamise arstmisest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nii jäi kurja pekko viil kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii jäi nuo löütü tuhanda jalki - Jummal tued, kohe! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nii jäi ommeti tiidmäldä, mis tõsõl pool müürü olli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nii jäi rahvas rahulõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Nii jäi vaesõkõsõl too kogoni nägemäldä, kunas tõõsõ naase üteh voorib viha-lehessih käve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nii jäiva nuu naase ja näide põllu tervess. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Nii jämmest palgist sainu nal’alt kongi ei näe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Nii jääse mõlemba käe vibu ja noole jaos vabas. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Nii jäävät sinnä ka tuo hädägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
- Nii kai sis mies kõik esä oppuse läbi ärr’, pääle tuo võt`t´ hinne lähkõst tutva tütreku naases ja elli ka tuoga nigu hüä rahvas kunagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii ka näiol noorõkõsõl: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/18.html
Nii kaotasõq nõnatubagupruukjaq aigupite uma selge haisutundmisõ ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Nii kasvat’ Vaigla Adolf varahast kapstast, sai osta hammõ ja saapa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Nii katõ kuu ümbre võtt’ aigu. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Nii katõti katuss nikaguq har'ani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii katõti mõlõmbaq katusõpoolõq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Niikaua kui miis säält rehe Daniel< Miina Toom, s. 1871 (1937). http://www.rahvakultuur.ee/?s=521
Niikaua kui miis säält rehelistega tull, niikavva olli jo säläst ärä kaonu, selle et sis jo naksiva kikka kirgma, sis ei tohtvat inämb vanakuri kävvü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Niikaua velenaane vahet kir’ä tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niikavva kastõte, ku inämb kässi külge es jääq, sõs oll' ka leib ärq kastõtoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Nii kavva ku' hallusraat om vahe pääl, piiriposti' omma' poolitaja', nii kavva om rassõ kjavvu' armidõ haudu pääl, kodokülä nurmi veereh, karjamaiõ kaldidõh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Niikavva, ku ammõtlist võro lippu viil olõman olõ-õs, pakuti vällä kavandiid, minkast ütte edimäst naati ka jo mitmidõ võrgolehti pääl mitteammõtligult pruukma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Nii kavva, ku toimõnda sääl, saa tä jo kõnõlda! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Niikavva ku veidü aigu inne küüditämist kodo lasti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Niikavva küdsäs leib ah'oh, ku viile tulõ leevätahas pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Nii kavva läts aigu, ku poolõtuupi viina jõi ja kynõli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niikavva olõ-õs midägi ollu, kui läbi mõtsa tull minek ja miis kaes, mis varss ei taha takah tulla. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Niikavva pidi leibä kastma, ku ah'o ots (t.t. otsa iist) likõs läts', sõs sai hää leib. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Nii ka üldäs tõõsõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii kirätükke ku kujondamise poolõ päält um leht' ekaviisi 5+. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Ni ikk timä üö ja päivä ummi kässi peräh ni noid kullatsit sõrmusit, vett täll olli kullatsõ sõrmusõ sõrmõh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii kolmõ meetri päält tulõ joba vesi vasta ja tuud tahetas pumbata läbi settekaivõ Piitre jõkkõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Nii koolu väsütänü: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/41.html
Nii korgõt söödävilä hinda ei olõki nännü! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Nii ko tuusama inemine lätt kats kõrda müüdä vaih. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ni iks kõnõl sandikõnõ jäll edesi, et kaubamehel sai latsõ ni tima opas latsi hüäste elämä naada ni latsõ olli ka nikavva, ku sai velenaane ni tuo naas väega sõsart võikama, ni tapp uma pini ni lehma ni hobõsõ ärr ni peräkõrra uma puja ka viel, a kõ käänd sõsarõ pääle ni tahtsõ tuod hukka saata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii_ks ma, noori neiokõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/19.html
Nii_ks mi vihast kodo veerä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Ni iks tuo veli elli ilosahe umma muodu, nigu vanõmba käsi, a velenaane iks tahtsõ ärr vassi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni iks viel paugahti külm ni tütrek jällüttel, et kulla Jummal peesütä nu iks minno vaest last kah ni anti tälle illos verrev küppär ka päähä, ni pääle tuo viel paugahti külm poho kõvastõ ni tütrek viel iks pallõl, et kulla Jummal, peesütä mu viel minno vaest last, ni anti tälle suur mõrsa kaal /?/ pääle katta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii ku' vanna puud om rassõ ümbre istuta' tõistõ kotusõhe, nii om ka' vanna inõmist rassõ panda' tõistõ paika elämä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
- Nii kui imeväel tulli Nestoril himo tekki ärä anda, kaup olli valmis ja vanamees kattõ kui tuul tea silmist kõige tekiga! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Niikui poig sedä piibarid üts kõrd puhas, sis tulli õkva timä jalgu alt maa seest üts suur kullanõ maaväits [pussnuga] vällä ja see poig võtt selle väitse ja naas tuuga mõtsa eläjid tapma ja sai suurõs jahimehes ja peräkõrd läts ka miis tuust amõdist rikas ja peräkõrd sai timä siis kuninge mano sulasõs ja kunikas ai timä ütsindä sõaväe vasta taplõma ja timä lei ütsindä kõik sõaväe maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nii, kuis jo 20 aastakka kombõst olnu, kogonõdas ka sjoo pühäpäävä, 20.aprillil galeriihhe näütemängu kaema ja pääle tuud seltsimaja moro pääle loomkahe munnõ veer’tämä. http://taarkatare.com/ss/2014/04/
Nii kuis käeperäst oll`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Nii, kui vanal aol, om no-ki suur seto ahi tarõh avvukotusõ pääl. http://taarkatare.com/avaleht/
Nii ku kõndma naksi, naksi tüüd tegemä! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Nii kull´o, kull´o! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/6.html
Nii kunigas küsse Korniliusõ käest, õt ku suurt sa tuud aida tahat ehtä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nii ku pall'oq tõsõqki külänoorõq läts' tä mobilisatsioonipunkti asõmõl mõtsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Nii ku pauk olnu, nii olnu kah jõõh suur kahahus kuulda, vesi tulnu tuu pääle üle pervi vällä, muud ei olõ midägi näta, ei ka kuulda olnu, a pääle tuu olnu mitu aastaiga iks ega pühapäävah sääl kottal halõt oigamist kuulda. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Niiku sõs timä mõtsa pite käve, naas timä väega pallõma, et Jumal timä ärr võttasi vai terves teesi, ni sai sõs timä ütte oja vierde, tahtsõ säält juoma naada, ni lask kumarusi maaha a käe satta kaala ümbrelt ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii kutsutas ütte mäekest Misso vallah, mis Pältri küläst, õkva tied õdagu poolõ umbõst verst maad kavvõdah om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Niikutsut lõuna-eesti kirändüisi siäst om eräle võet mulgi (Adamson, Baturin), tarto (Suits), võro (Adson, Jaik, Lattik, Kolk) ja seto (Haavaoks) kirändüseq. http://wi.ee/voro/
Niikutsutuisi lõunaeesti kirändüisi siäst om eräle võet mulgi (Adamson, Baturin), tarto (Suits), võro ( Adson , Jaik, Lattik, Kolk ) ja seto (Haavaoks) kirändüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4nd%C3%BCs
Nii kuvvõ aigu hummuku tull’ Talinast joba signaal ja sai erakõrralidsõ «Aktuaalsõ Kaamõra» eetrile laskõ. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Nii ku ärä väsinu ja lahti lasken - kohe kokal kallale ja puul pääd otst ärä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Nii k?ve vana vaehtavaline, vuori kolnelli p??st jalgu, jalost p??h?, kooni mant att tagosi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii käve kolm kõrd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii käve ma rehe värehti pääle vuuri viis’tõis’küm’me, kat’sküm’mend. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii kääväq iks egä syna man vaelusi kunni otsani. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Nii käüse rebäne mito kõrda ümbre sõlmõ ja lipsas siss viil läbi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
Nii kõgõ linn(u)temme-k käolehmäkeise. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Nii kõndnu ta arvata tund aiga nink tahtnu vahel jõkke minna. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Nii kõnõldõh tulli imäle pisara silmä, ja latsõ naksi ka ikma 36 , eski 37 tiiä-äs 38 , mille 39 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Nii kõnõldõh võtt ta tammõ ossa külest üte ossakõsõ, sopahut tuoga jovvumehekesele kõrda kolm, sinna timä jäigi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii kõnõli mie vanõmba, ja kinnidi tuod asja kogoni õigõs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Nii kõva nigu maa kyik lahkõs iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii kümme aastat tagasi tull’ pääliina miis Wuudi mullõ ja sõbramehele Zerolõ hummogu varra – 3.30 aigu – Võrro perrä. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Nii lajas ol’l lännüq, nigu maha-as kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nii lauldas, ku mõrsja vaenõlats um." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/22.html
Nii lauliva nema ?tteluku, kooni kolm versta s?idetus sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nii 3. lehekuu pääväl Pikäkannun oll’gi ja oppaja kõnõli päävä lõpus õnnõ uman keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Niilo Tiit: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Niilo Tiit ei hädäldä, a tege tüüd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Nii loetas, kuni üts jääse pitsütäjäst. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Niilus om jõgi Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niilus
Niilusõst pästet Moosõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moos%C3%B5s
Nii lännu mitu päivä müüdä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Nii lät mä’ngmine edesi, seeni kui ütte ainustki lamast karjan ei olõ. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Nii lätsi kyik kõrrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii läts mõni aig möödä, kui jo vana kuningas nakas omma tütärt esi sundma mihele minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nii läts sisse, kaes, vasitsõ kossaga tütrik istõ pääle, kudi vasist kaputat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii läts tõnõ iks otsma ni käve tied pitteh tälle tarõkõnõ vasta, tuo läts kana seere pääl ümbre, ni timä üttel, et tarõkõno jää saisma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii lätt, kui kiäki häbenes ehk hindä vihastas, nägo vereväs ; s'oo man saa veri näkko peenikeisi suuni sisse ajetus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
- Nii lõppi Turaku rahva põhatu rikus, nu umma talomehe nigu muuki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii lüvväs üts sõna muist lahku, aatas keele struktuur segämini. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Niil’d’, niil’d’, niil’d’, niil’d’, midägiq jõvvai tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niil’d’ seeniq kooniq kikas kirgse, a jõvva-as arq niildäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ma käügi Ida-Virumaa ja Hiiumaa vaiht, Võromaalõ trehvä kuun kõrra. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Nii ma saa siih surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ma sys pusisi, nika Peräjärve mäeni. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Nii ma sys tei ja nii näile ka ütli: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Nii miildü kuningapojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii minäq teiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii mi rahvas alalõ jääski. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Nii mi rahvas alalõ jääski Kihlkunnasildi pantas vällä, noorõ inemise puhkva vanalõ potitehassõlõ ello sisse. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Nii mitmelgi Jaani ööl om mõni lapju valusas hõõrutu, salajast varandust üles otsin. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
«Nii mitmõgi Räpinä inemise omma ehitänü uma maja varahadsõ kapsta müügist saadu raha iist – Leningraadi turulõ viidi ju!» muhel’ Kivistigu Vaike. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Nii moodustõdi kats väerõnda, ütte naati nimetämä Viro väerõnnas ja tõist edimält Lõunarõnnas (perästpoolõ Lõunahummogurõnnas). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Niimuudo ellevä kõik vele tublistõ ja saiva ütstõõsõga väiga häste läbi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Niimuudo las'te leeväl saistaq vai hapata umbõs üüpäiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Niimuudo saiva' kõik sõapakõja' hukka. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Niimuudo tege tä kokku nelli kõrda ja sis piät kõik nelli kivikot maah olõma, a üts, viies, tuu om hüäh käeh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Niimuudo võõs'e minnäq mito päivä vai es'ke nädälet müüdä, ku ütskõrd soldan hummogo ülest virgo ja nägi, et oll' kasarmoh umah koiguh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Niimuudu häöt' tä perämädseq kahtlusõq pääväkeskse ilmapildi kotsilõ ja tougas' takast tiidüslist revoluts'uuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Niimuudu inämb edesi ellä ei saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Niimuudu juvvas tedä nii kavva, kui kõtt terves saab, tema tii om hää rohi kah massale, neerudele ja ka põiele. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Niimuudu jääse mõlema käe viil vibu ja noole jaos vabas. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Niimuudu ka läts – pidol tundsõva hinnäst häste nii laul ku rahvas! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Niimuudu koeti maja vai hoonõq üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii muudu laulseva karjalatse, kui talitseva, et päiv ruttu alla läässi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Niimuudu läts mitu astad müüdä, poiss es jättä mitte umma muudu maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Niimuudu mahus auto pääle inämb karva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Niimuudu olõ mitu kõrda mõtõlnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Niimuudu pässi susi külast väl'lä ja' lätsi Sooboliga mõtsa viir'de. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Niimuudu saamiq valgus-kõvahusõlisest vastaossusõst jako. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Niimuudu sai Soobol jalki mitu päivä süvvä' ja praasnikka pitä'56. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Niimuudu saiva' Uma Pido sümboolikan kokko luudus ja inemine. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Niimuudu sis tahtva modernisti inemist ümbre kasvatada, opata tõistmuudu ilo kritiiriumme, pästä inemise är väikokodanluse diskriitsest võlust. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Niimuudu tetti muqga ja nüüd om Jummal minnu pästnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niimuudu trehvssiq nä peräst taad pall'o kõrdo ja astiq sagõhõlõ vaihõkõrda, kooniq Rapuntsli jäi rassõjalalidsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Niimuudu tundu, et puriga omma plastikaadist tettü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/inne.htm
Nii mähkse tä hindä alakihä kõtuni kinni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Ni imä kai kumaku keräkeist ni küsse kust seo sai, ni mies üttel, et naane and, ni sis tundse imä, et tuo olgi uma tütre mies ni üttel, et külh ma küsü, kohe esäl umma pantu, ku tuo kodo tulõ, a sa mine käki hinnäst aho alla ärr, muido esä tapp su ärr, ku kodo tulo, vett timä väega vihas um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni imä kitt, et hüä, hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni imä külh üttel, et olõ õi midagi, mudgu kits õnnõ käve tarõh, ni tuo tekk haisu, a esä usu us üttegi, muudgu naas otsma ni löüsegi mehe aho alt ärr, ni kisk vällä, ni tahtsõ ärr tappa, a mehele puttu üts suurätt kätte, miä tälle naane and, ni haard tuo kätte ni säält tundsõ esä ärr, et uma väü oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni imä läts ahotaadõ ni jäi uotma, ni virot ka jäll tsura hobosoga ussõ ette, ni köüt hobõsõ rangihe kinni ni tull jäll tarrõ ni lei kannõlt ni laul: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni imä naas tänni, et nu tapp mu latsõkõsõ ärr, a tsura näüt talle tuod last, mia sannast tõi, ni üttel, et ka koh om su lats, a ta olõ õs määnegi peris lats, ta oll vana tikõ puu halg, a su latsõ tõi ma sannast halva kääst. ni sai sõs imäl hüä miel ni panti lats hällü, ni jäi hüäste magama ni jäigi iks imäle armas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii mäng tä viil kats kõrda ja sis omma kõik nelli kivikot kur´ah peoh, üts kivik õnnõ jääse hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii mäng´ tä viis kõrda. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ni imä saat pujalõ tiedmise ni tekk kirä pääle, et sullõ um poig saanu ni tuo kiräviija läts minemä, ni jäi ütte kõrtsi üöses. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni imä üttel, et nägä tuo hüä, et tikõ viletsäl jala ärr murri. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii mõnigi es jõvva hummogu silmi valla tetä, et süvvä, juvva ja hinnäst kosutada. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Nii mõnigi hää mõtõ tulõ siin tüü man pähä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Nii mõnigi võrokõnõ, seto vai mulk om pruuvnu hindä võrokõsõs, setos vai mulgis olõmist vai keele kõnõlõmist kirja panda ka varrampa, a seo om olnu väega juhuslik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nii mõnõngi mõttõn olõ-i pall’o ka mi alma materi Tarto ülikooli võrdlõminõ Kaika suvõülikooliga. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Nii mõtli. http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/mpere.htm
Nii naas' Hugo 1882. a. taotlõma Tartohe eräkooli tegemise lupa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Nii naksi ma rohkõmb rahva iih võro kiilt kõnõlõma ja Umma Lehte kirotama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nii nigu omma aspõriin ja penitsilliin. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Nii, nii, tuuperäst, et timä otsi-i mu rüki takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii nimä lätsi, ni' ütli, et vaia siih veidkeist puhata ka. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Nii nimä lätsi, niq ütli, et vajja siih veidkeist puhata ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii nimäq sys sõidiva. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Nii noorembad nüid enämp ei.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/adeele_aland_01.pdf
Nii nuu midägi kui vaija minnä api otsma reheliste käest. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Nii näge, et üts vana teedakõnõ tulõ uja veerekeist pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii nä lätsivägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Nii näüdäti Tabina külä naasilõ unõh, et minke säitsmekeske ja kaibkõ siält kivi alt raha pütü vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nii näütäse ammõtligu nimekirä ja eläjide ülelugõmine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Nii näütäs seo värmikava vällä nii miiq urmisprojekti vallalist olõkit ku ka timä kimmit põhialossit. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Nii näütüses om hinnäst pidänü võro kiränigus Jaan Lattik. https://www.geni.com/projects/V%25C3%25B5ro-kir%25C3%25A4nd%25C3%25BCs-Eesti/299
Nii näütüset Petsereh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Nii ol'l ka kalamiis rästaga hädäh, a' rebäne pill 64 mutko kallo õnnõ 65 maaha. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Nii olevat abielorikja tuliste toole pääl pidanu põrgun istma, ja nee, kes pühäpäival päid otseva ja otsi lasiva [otsida lasksid], pidiva sääl kuradi käest hiussit pite kiskmist ja viskmist välja kannatama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Nii oll'gi mul keldreh neli päivä purskkaiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Nii oll'gi tuu katusõ tegemine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii oll' lühkese aoga perrest alalõ jäänüq August ütsindä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Nii oll' tä tarvitusõl 20. aastagasaa alostusõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Nii ollgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nii ollgi täl kolm vainlast: pini, pikne ja laskõriista. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Nii olli miis pikä mihklipäävä aodsõ [aegse] üü viistõiskümmend versta maad kodo lännü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Nii olli ütskõrd mees liinast kodo sõitnu, ja kats sutt olliva mitukümme versta maad temaga kõrvusi käünü, üts ütel ja tõine tõisel pool. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Nii oll` marju kergemb kodu tuuvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Nii ol`l` mehel häbü käehgi ni ol`l` tõnõ opus ka õigõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii oll miis pehme. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii oll täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii oll tütrik vaest hummogust kuni pruokostini, siis lasti timä ahost vällä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Nii oll´ tä_ks virga unõga: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Nii olõ-i taa esiq periselt umaette tiidüs taa sõna hariligun mõttõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antropoloogia
Nii olõmi kraavõ võsust puhastanu, mi ehitüse ja huunidõ remont om kah põhilidsõlt ummi tüümiihiga tettü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Nii olõnõs, kui nägünes: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/1.html
Nii olõvat jall üts abinõuu avitanu, mis inemist hädäga arr tennü et halli pettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii ol’l nakahtaja, niguq tohetas inäb matma min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ol’l rahvast täüs’, nigu üle päie an’d viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nii om Põlva kihlkunnast teedä lugimisõ: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Nii omgi – kõik, midä edimält nätä ei olõki, tulõ ütskõrd õks nättäväle. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Nii omgi meil kuldaost sääntseq uhkõq pärliq niguq mulgi lauluimä Kadri Kukõ “Hanõdõ kaomine” vai seto laulikide pikäq lugulauluq väega inneskidse-tundmise maigugaq ja lihvit regivärsigaq. http://wi.ee/voro/
Nii omgi sildiilm mitmõ vahtsõ sildi võrra rikkamb. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Nii omgi tõtõlugu rahvalik tähelepandminõ, et Võro-Tarto bussin küsüse inemiseq piletit Põlvahe, Põlvalõ ja Põlvadõ, olõnõs tuust, määndsest kotussõst nä pääle tulõva. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Nii om ka' mõnõh küläh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Nii om ka mulgi-tartu peritollu Ain Kaalep võro keele ärq opnu ni loonuq hulga erinevän vormin luulõtuisi, mia om avaldõt võro lugõmigun ja Eesti aokirjun. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Nii om keeletäädläne Karl Pajusalu Tartu ülikoolist ja varatsemb mulgi kultuuri instituudi juht Alli Laande. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Nii omma keskkunnaammõtnigu näile asja seletänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nii ommaki tiidläse «sunnitarkus» tettü: nä piät ütlemä, et umma maru targa, andkõ mugu rahha! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Nii om meil mitu hääd näütlejät är lännü. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Nii om mi sannakõnõ nigu talvõunõn kahr, maka suu veeren lumõhangõn ja uut keväjät. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nii om nimelt lugu noidõ musklidõga, miä hõngutõmbamist toimõtavaq, verd soonin juuskma ajavaq ja muid elo ülespidämises tarviliidsi toimõtuisi tallitasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Nii om sääl jäl’ kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii om tekkünü umakeelitside pitõ traditsioon, kon pido liigus katõ maakunna vaihõl. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Nii om võro kirändüs vällä joudnu suulidsest aost trükitüle ja säält edesi helülis-pildiliste aigu. http://wi.ee/voro/
Nii om õkva häälepaela valla päsnuva'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nii om üle ilma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Nii oppaja ku vanõmba omma nakanu loomuligus pidämä, et latsõ tegevä, mis näil päähä tulõ. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Nii ostsõgi PRIA 11.2009–05.2010 kesvä kokko hinnaga kooni 0.11 eurot (1.63 kr) kilo. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Nii otsõ imä kylä päält ehitysmehe, kiä mõnõ tuhandõ iist vana sanna är praavitiva. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nii paistus Maa õhkkund päältpuult (ilmaruumist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95hkkund
Nii paistus nigu kõik näüs hõl’ovat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Niipal'lo, et puudust ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii pal'lo maad, et egapäävätse käümisega kak'k timä säidsekümmend paare saapet ar. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Niipal'lo om õigustkiq, et saq leiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niipall'o inemiisi olõ-iq tapõt ütengi tõõsõn sõan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5n%C3%B5_ilmas%C3%B5da
Niipall'oq ku joudsõq, olliq ärq pagõnuq Vinnemaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii palljo oll perrit, õt kõigilõ olõ-õs maad ja nii naatigi otsma muialt maad, lihtsabat ja parebat ello. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Nii palljo om mul meeleh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Niipall`o, et ku tulnugaq olõssi Karmeni kintsu hindama tulnuq, es masnu naaq säändse lahja sita iist rohkõmb ku kats`kümmend viis senti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Niipallo ma mälehä, ku väikene tütrikukõnõ olli, syss ütte naist hällü pääl küläga pesti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii pallo ma tiiä: säidse tükkü om vana naase latsi, sis Peep, Paap, Jüri Jaagu järgmäne ja üts no seo, kelle ristmise-tähte otsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Niipallu vast ütli, et: http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Niipall’o ku Kirsipuu Kaja ja Soola Hilja kõnõlnu omma. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Nii pall’o saa tetä, ku jõvvat tetä kolmõkõisi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Niipall’o sis targutamiisi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Nii pand ka Vahtsõliinah rehepapp (kes esi väega kassõ unõga oll), mitu kõrd õks mõnõ noorõ mehe riiht vahtma, a esi läts kodo magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nii panti ka üts nuor mies, tuo kuuld ka noid jutta ja jääkis sukugi magama, uot kuni keskööni arr ja kuuld sis pirru mühü ar rabinat, mis kõrd korralt suurõmbas läts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Niipea kui matuselise keriku kõrdsi mano, Külaorole, tagasi olliva jõudnu, olli jo õdang käen. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Niipea kui mees seda olli ütelnu, karanu kala näpu vahelt ja kikas panni pääl ello. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Niipia kui naa palavast majast vällä sai, oll ka lagi siseh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Niipia kui sa esi üles ei võta, sis ma sulle näita. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
"Nii pia, kui see sündinü olli," kõnelep tütrik, "tulli verrev tõld, halli hobesega, kellel üts ole tuust kõhri päält, kui korsna välän olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Niipia kui sülg söögiga segi saa, nakkas jo söögi peenendämine ja isotaminõ ehk, tõsõ sõnaga üteldäq, siitmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Niipia kui ta m?tsa sisse sai, ?nn? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Niipia kui ta mõisaherrä väläh trepi pääl istvat silmäs, lask ta hinne põlvilõ ja roomas nii põlvikala herräle mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Niipia kui ta mõtsa sisse sai, õnnõ trehvas ta uma pauguga üte korraga kats tetre, suurõ summa pääle laskõh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Niipia kui vanaesä müristamine vai tümistämine vähämbäs jäi, tull ka üts must jämme mehekene tarõ lävest sisse - esi likõ [lige, märg] kui rääbüs - ja naas [hakkas] ilma teretämäldä pahatsõst kõnõlama: http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
Nii pidi kol kõrd küsümä ja ragoja pidi ka vastama. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Nii piinas nälg kõõlt puolt inemisi, tekk näid liiga nõrgas, ja latsõpõlvõ lähki, nii et noist ka pallo halli sõidi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii piäsi seoh ilmah elo minemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Nii purõ kidsipurõja kol' kõrd, kolmi voorõ haigõt kätt ja kol' kõrd küsüs kõrvalinõ ineminõ purõja käest: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Nii päevä lätsivä poesil tütrigu seldsin lennun müüdä, kolmandama päevä õdak olle käen ja poiss läits vanatondi manu kullema, mes ta tälle tüüs 23 annap. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nii pässi külä katsku käest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Niipässi ma kaq aidast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii pässi15 sõs rebäne soe käest ärr. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Nii pässi timä ar vällägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii põhikooliopilasõ’ ku ka gümnasisti’ löüdse’, et võro keele oppust pidänü koolin inämb olõma ku parhilla. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Nii rahvalauliguq ku kutsõlidsõq muusiguq tarvitasõq makaamõ süstemmi, miä kujosi vällä 13.-15. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Nii raoti kõiki palkõ alumadsõq poolõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii saa hüvvä pekko kats ja kurja üts kivik. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saa hüä käe pekko kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saami teedä naidõ inemiisi arvu, kiä kandva mi kultuuri ja kõnõlõsõ mi kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Niisaa nõstõti palgi ajamisõ hirsi kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii saa perenaasel väega hüä miil ja' timä nakas minnu hoitma ja' hüvvi süüke mullõ andma, a' ma' süü esi ni' jätä sullõ-ga külält. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nii saa sinnä kolm kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saa sinnä’ kõik viis kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saa sis kurja pekko kolm ja hüvvä kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saa sullõ pal’lo riihi ja pal’l’o viljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niisaate taht puhata uibu. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Nii saa tuuhtõ pekko kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saa täl pekko kats kivikest. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saava kõik viis kivvi hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii saavaq vabahelükokkokõlaga keelin üten sõnan ollaq õnnõ ütte sorti vabahelüq, hariligult kas õnnõ edepoolidsõq vai õnnõ tagapoolidsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Nii saavat hall, ja nakkavat inemist "sõitma", mõnda kuus nädalit, mõnda ütesa nädalit, mõnda ka pool aastat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii sai Lordist edimäne Soomõ artist, kiä om tuu võigõlusõ võitnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lordi
Nii sai Vanõbidõ Kogossõ Rieka Hõrn ja Silvi Laanetu. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Nii saiasõq pehmehüsmärgiga täheq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Nii saiasõq pehmehüsmärgiga täheq: ś, ń, l´, t´, k´, h´ jne, võro keelen ommaq pehmehünü vastusõq kõigil peethelel v.a q ja j . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Nii saiasõq pehmendüsmärgigaq täheq: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Nii saigi Ann julgõit timäga "käpä kokko" panda, mis ka ilma mutümalda sündü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nii saije ta sis ka laeva ülembäle õige hääs sõbras. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nii sai loodsiguga pia egäle poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Nii sai mies uma õnnõ paijupuhmast kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii sai miis rikkas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Nii sai mi kallis suidsusann är pästetys. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nii sai näile tigehile tuo palk kätte, miä velele tahtsõ tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii sai provva ja herra petetus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Nii sai sis hirmuotsja piaaigu ilma tahtmata ja äkitselt rikkas mehes. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Nii sais ta suurustõh paari nädälit, ni sattõ arki maaha uma jämme juurõ otsast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Nii sai tuu latsõkõnõ arq surmat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii sai tuu neio petetüs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/46.html
Nii saivaki seo suvi joba mitu last Aila Näpustuudio suvõkursuisil kävvü. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Nii sai vana raha hoitja kavalist mehist arr petetüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nii sai vüülmöldri köstri palvõ peräst palavast veresannast pästetus, mink [mille] pääle ta kerigu amõtit inäp es pidänu [enam ei oleks pidanud]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Niisama arvatas ka tuod abis, kui edimäne esäimä lats - olgu poig vai tütär - kolm neläpäävä õdagut kitsi purõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Niisama ei kõnõlda sannah rahast, muido lätt rahaõnn ülepää käest är. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Niisama ei lasõq timä hää viisiga iholämmind vällä, tuuperäst et rasv om kõhn lämmä saatja ehk, miä niisama pall'o, timä suur kinniqpidäjä ja kokkohoitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Niisama jalq tuul ai vällä viist ja puust, päiv kõrvõt’ tulõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niisama ka perastidse jutustaja, kui na kanamuna vierdümisest ja tütrikukõsõ surmast kõnõlõma naksi - ol'li naa siälsamah katsku perält. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Niisama kui innegi sääd ta suure väidse sällüle, ja aste säält üle, ja - soend oll käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Niisama kuu kukroh, päiv otsa iih, kihä kõik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niisama küünü-üi vabahelle kokkokõla üle liitsõna piiri, nt süküskuu , elotüü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Niisama lask hinnäst alla, vastupidi kerrin. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
" Niisama lauldas ka tsõdsõ-, tädi- ja unotütrelle, muud ku nimi üteldäs tõisildõ." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/20.html
Niisamaldõ, a lühkümbähe silmätäs Norra nynorski tegünemist, aoluku ja saiso. http://brage.bibsys.no/xmlui/handle/11250/153814
Niisama oll' tä edimäne, kiä rehkend' vällä nuka Maa püürdlemistele ja timä orbiidi tasapinna ristjoonõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Niisama om kõnõlõmisõga. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Niisama om lugu ka, kui inemine liialt viina ehk muud kangõt juuki juu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Niisama om puudus ütitsest rahvarõividõ tegemise keskusõst. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Niisama om taa üts edimäidsi asjo, mink perrä saa võro ja eesti keelel vaiht tetäq, selle et eesti kiräkeelen vabahelle kokkokõlla olõ-õiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Niisama om tä tähtsä kodoluu-alatside teosside toimõndaja ni välläandja. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Niisama pallõmiq saataq ettevõtmisõ pääväkõrd ja ülesastjidõ nimeq. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Niisama peeti mängõ, nigu öüdsihki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii sama pitetas hanirasva viel ülembäs, mis vigatsõ rinna kogoni terves tegevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Niisama saa muutaq kildamängotükkü; originaali löüd siist . https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Niisamata võit katõ pliini vaihõlõ kas sauliha hämmätüst vai sahvti vai ka päälüst panda. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Niisamate om leidä sõnnu ja seletüsi Ülo Tedre Eesti rahvalaulude antoloogian. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/uuemad-mangud/
Niisamate om lõunõeesti vanõmbide sannu ehitämise man nätä ütidse moodu, midä tõisin kanten ehitedü sannu man nätä olõ-i. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Niisamate omma sääl esindet ettevõtte, kinka tegemise käüvä rahvusligu ehitüse teema ala. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Nii samate tetäs ka sis tseale kaatsuga api, kui ta voone ehk lambit sööp,- sis pestas tedä kaatsuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Niisamate uutva hoitu-olõmisõ-tunnõt inemise mõtsa veeren maa pääl. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Niisama tulõ üläkoma sakõ pruukmisõga kiräpilti mano hulga diakriitiliidsi märke ni umavaihõl lätväq kergehe segi kakkõhelü, pehmehüs, välläjätmismärk ja jutumärgiq, midä kõiki kirotõdas tävveste sammamuudu (') vai pia üttemuudu (' ´ ’ "). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Niisamatõ B = D . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Niisamatõ es masnu vihaga müüdä saino vai lakõ vehki – sõs võit kül mustõmbas saia ku sanna tullõn ollit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Niisamatõ hoieti küllih puid ja üldiq, et puu om külä ilo. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Niisamatõ jääseq söögiq ka soolikidõ sisse mõnõs tunnis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Niisamatõ kor'ati teedüst traditsiooniliidsi töie mõistjidõ kottalõ Vanal Võromaal, et edespite tetä' Vana Võromaa Käsitüü kogo. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Niisamatõ, ku hää arvoga märgitäs raha pangakonto pääle kandmist, sõs kuri arv näütäs raha vällävõtmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Niisamatõ kõpitsõdas egäl puul elämiisi man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Niisamatõ ma tiiä toda, et põllomaad ka tennäti. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Niisamatõ mehiläisiga - piät olõma puhtil rõivil ja üttegi halba mytõt tohi-i mehiläidsi man mytõldaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Niisamatõ oll' tä edimäne inemine, kiä sõit' läbi põh'aõdagu meretii . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amundseni_Roald
Niisamatõ om Soti kerik umaette. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Niisamatõ om analüütiliidsi meetodidõga pääle mint Waringi probleemile , algarvokatsikidõ umbarvamisõlõ ja Goldbachi umbarvamisõlõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Niisamatõ om lugu noidõga, kiä pall'o jalksi käüväq ehk palja jala juuskvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Niisamatõ om tä Hiina strateegilinõ liitlanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Niisamatõ piät tä hõngu tõmbama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Niisamatõ saadiq Mozartiq uma puja Karl Thomasõ kallihe kuuli ja peiq tiinjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Niisamatõ tuud, et põlist elävät mõtsa om vaja maameele hoitmisõs. http://blogs.station.ee/channel/24768
Niisamatõ urbõq, miä palmipuie vai urbõpühäl ommaq kerigoh, panti laudaussõ pääle ja säält alt viidi kari läbi, ku timmä edimäst kõrda vällä aetiq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Niisamatõ või egäüts otsi hindäle hää üümaja mõnõn Harglõ kandi turismitalun. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Niisamatõ või egäüts otsi hindäle hää üümaja mõnõn Kanepi kandi turismitalon. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Niisamatõ või ka silmäterä kokko kassuq ja om sõs valgusõl ka võimata silmä siaq ja silm jääs pümmes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Niisamatõ või kommunism tähendäq ideoloogiat, miä kuts üles säänest ütiskunda luuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kommunism
Niisamatõ või säält löüdäq meetodit, midä om naat nimitämä geomeetrilidõs algõbras ja mink abil saa lahendaq mõndsi algõbraliidsi probleeme, niguq näütüses kruutjuurõ löüdmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Niisamatõ üle Eesti om kõnõld mõnõst inemisest, et «ei lasõ (ei situ) tuu sinnä, kohe kükkäs». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Niisama um lugu Eesti Vikipeedijidega – lisas eestikeelitsele um olõmah ka võrokeeline. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Niisamma omma läsnäkese (ka nii kalmusõ muudu, ent vähämbä veidikese), mis järve ehk mõnõ suurõmba sulu veereh kasusõ, üts suur rohi, kuuma viiga keedetült ja havvutõdult inemisele kui ka eläjale. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nii see on: kes veitsi viisi edasi tõtap, saap viimate tsihile, kuna suure tükü nõudja' oma suu kõrvuni lahki ajava, ja perast paigaltgi kohegi ei saa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Nii selet timä umma hätä ütele vanamuorile, kes opas tõrdohe kadajavie sisse minnä ja vahtsõ kasukaga kinni katõtust siäl kolm päivä olõma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Nii selet’, et veli läts mõtsa, velenaane tapp arq kotoh lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii sis arvati hainaga räistäminõ pidi ka avitama. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
«Niisis ehit’ki tä kinnitsest massinast vallalidsõ,» selet’ Jaanusõ Einari. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Nii sis häöteti ka vana’ viimäne ärr’ jää äs nõid kohegi alalõ, inäbät ku üz poig sai uma esä ärr’ käkki keldrehe, inne ku soldani ozma tuli’, sis ütel timä noilõ et mu esä um jo ammuki ärr’ koolu, nii sis päsi tuo vanamies surma käest ärr’, selle et pujal ol`l` tedä väega hallõ, täü üs umma vanna esäkeist laskõ ärr’ tappa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii sis oll’gi, et kes võtsõ imä, sai varsa päälekauba, ja sai otsi kõvastõ kokku tõmmatus. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Nii sis tuu mõõt ar, ne panõs tähele, et raha jäi kinni arke põhja. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni istsõvagi ütel kolmapäävä päältlõunal latsiaidu oppaja ja muido huvilidsõ puulkaarih Võro luuvuskooli latsi mängmistarõh ja mängsevä kannõld, oppust vidi Udrasõ Milja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Ni istõ kuninga poig sälgä ni läts jäll sinnä võra kuninga maa sisse otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni istõ soldan hobõsõlõ sälgä, ni tuo läts nigu tuulõ puhahus võra kuninga maa sisse, ni sääl rahvas pidävä nõvvo, kuis kuninga tütärt kätte saasi, vett sääl oll tett sääne karnits poha korgõ, ni pant kuninga tütär sisse kõgõ mäemäiste elotuistõ, nigu kiäki saa ai mano, a kiä läbi akna tälle saa suud anda, tuo saa tiä hinele mõrsäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni istõ sälgä ni vei ka sinnä koh hoppõn oll, ni üttel valgõ susi, et mine talli ni võta hoppõn ärr, a päitsit putu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni istõ timä tie vierde kannu otsa maaha ni naas ikkma, et olõ õi inäb essä ei immä, ku nu külämies küsüs, mia näi, olõ õi midägi kõnõlda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niisugumast imä sõnna pandnuva poja ka tähele ja arvanuva ka, et võõral vägimehel jõud liiga kõva võib olla ja arvanuva jõukaemist tõises päiväs jätta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Niisugune suur tuulemaru visas neide laiva kui pähgmä [pähkli] koore kivi vaihele kinni, kos tedä milki kombel vallale es saa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Niisuguste kõhno 29 rõõvastega mino perremiis ei ole käänü." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Niisugust vedelikku tarvitõdas mõnõ roodu ehk palanu haava pääle, ehk andas ka hobostõlõ, lehmile, lambilõ ja tsiõlõgi sisse juvva, missõst kimmäste abi tulõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Niisugutse mängu jaos oma ka järgmätse sõna: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
Niisugutsid munasugutsit hainakõisi havvutõdas umbõh paah niigu määnest tsäid (teed) ja andas tõbitsele roho viisil sisse. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
Niisugutsile tõbilõ, mis ilmast ja silmäst omma saanu,- tegevät tohtride=roho viel hullumbat ja halvõmbat, nink kes uma latsõ= ehk eläjä= tõpõ viel suurõmbas tahoij tetä, tuo hoitku hinnäst tohtride rohtõ pruukmiste iest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Niisugutsit musklit lövvämiq palgõn, nii nimelt tuu rõngasugunõ muskli suu ümbre, miä tekev om, kui mokkõ pikäs aias. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Nii suur lahing piät saama Petseri liina pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii suurt kuuli tohe-i kinniq pandaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
"Nii suurtuutmisele ku käsitüütalolõ piät jäämä eloõigus, selle et ega maatükk` nõud hoolitsust Eesti riigi hindä peräst," ütles saatõ päämõttõ kotsilõ tuu autor Jansonsi Silvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Niisys, mu talol olõ-i inämb ei mõtsa, ei eelektrit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Nii sõs pääle Narva vallutamist 28. märtekuu pääväl taanduq 5. polk ja vabatahtliguq koolipopisiq, kiä sääl kaitsõl olliq, sisemaa poolõ Talliina suunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nii sõs pääle tuo jäll lei hinne vasta maad, ni linnäs ärr, a tuo läts iks perremehe poolõ edesi, ni läts perremehe mano ni ütel, et ma taha ummapoiga nätä, a tuo ütel, et täämbä sa ei saa, süö nu õnnõ ja juo, küll ma hummogult näüdä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii sõs sai Schehri Joosõpist liina tsempion’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Nii sõs sai tuolõ keskmätse velele ka tiedä, ni läts tuol ka väega sõsart hallõs , et timä olll sõsaralõ pallo kurja tennü, a sõsar oll timmä vasta iks hüä, ni sõs leppe nimä ärr ni naksi pääle tuo ilosahe elämä viel ni um jutusgi otsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii sündü meil tuu ilmadukuulsa «Pinsipäiv». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Nii sünnütediq roovik katõ kelbäpalgi vaihhõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii taa Õuroliit tulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Nii tahtvaq süvvä, nigu imäle anniq joq kulakidega sälgä, et otsi ruttu süük. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ta ka tekk: sai kuräs naases mehele, tikõs ämmäkus vaõsilõ latsile. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
«Nii, tan om tävvelik pesä!» Sanna aho ala oll’gi tettü pesä: eski põrmandulavva olli iist är tõmmadu. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Nii teedv?' vanatik? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii teedvä' vanatikõ kõikõ rahha, mia kohki maa all käküssih om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Nii tege kõrrast ega mängjä ja kiä kõkõ rohkõmp kivve pekko sai, tuu alostas mängu. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii tege tä kokko viis kõrda. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii tege tä kõigi munnõga läbi, lask üte muna ütte puuldõ loomkahe. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Nii tege tä niikavan, kon’ kõik kivigo’ omma’ kur´a käe peoh ja maah olõ-i’ üttege’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii tege tä viis kõrda. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii tegevä’ ka kõik tõõsõ’ mängjä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nii teiväke' 48 ja tapiva' kahru ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Nii teiväq vast ka naabriq uma maja man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Nii tekk' August kah ja naas' tüühü Paidra veskin möldri abilisõn, s'ollõ et talopidämine Vinne võimo all tälle es passiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Nii tekk' tä Vatikani hoolõga valvõtust umandusõst edimädse illegaalsõ koopia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nii tekküs köüdüs hulkõ vaihhõl, midä kutsutas sisaldumisköüdüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Nii tek’k timä kolq vuuri, visas’ kõõ tuu kot’kõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii tetti. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nii tettibega uutsõ vilä ja uutsõ lihaga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Nii tetti kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii ti avitat taal kassuq tõõlidsõs tiidmiisi varasalvõs ja nii saavaq võrokõsõq edimäst kõrda aoluun peris umakeelidse entsüklopeediä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Nii timä imä- ku esäpuulnõ suguvõsa om Vaabina, Vana-Antsla ja Vahtsõ-Antsla kandin elänü vähämbält 300 aasta ümbre. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Nii timä ku Akord unistas kygõ inämp võimõndusõst, a tuu mass vähämbält 35 000 kruuni... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Niitjä ütlep: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Nii tsil'l'o ol'l, nigu küünü-üs kastõhainost vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii tubli peiu pitsitäq vihukõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nii tull ta kats kõrd mehele mano, ja tõist kõrd tullõh tõmmas ta kogoni miist olast, a hõikamine oll iks unõst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Nii tull’ ette, et Võrumaa rahvatandsjil olli sällän Muhu vai Kihnu rõiva, selle et nuu tundu ilusamba ku uma kandi pruntsi ja pluusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Nii tull’gi 1969. aastal Varstu sovhoosi kunturi vereväde nukka kokku üle neläkümne mehe ja naasõ ni säält sai algusõ ELKS Varstu osakunna tegemise. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nii tull’gi tuu mõtõ, et proovi kah ijäveini tetä,» kõnõlõs Külli. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Nii tulõgi edesi ellä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Nii tulõ ka sannakerest aigaolt praavita vai hoobis vahtsõst üles ehitä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Nii tulõ matta, et määne elläi saai mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii tuoo voora maa kuninga poig ütel, et kas ma nu sullo rahha keelä, ku onno kerik tettüs sa, ni and tälle tuo raha kätte, a tull raha puudus ni saat viel umalo maalo perrä rahha tuomma hulka koik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nii tuu tuli vallalõ pässigi. http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Nii tä kasutas ummamuudu eesti kiilt ja paistus mõtlevat, et nii piätki olema: tiit keele säändses kui tahat. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Nii tä kolisigi 1880. a. rehekuun Peterburki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nii tõi tä hindäle Lätist üte lihatõugo boeri sika, kiä velerahva avvos Janisõs ristiti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nii uma võrokõsõ ku ka telerahvas. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Nii um loogika pästet. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Nii vaenõ olt nigu püsüi enämb tõõsõl vaesõl säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii vaimupuhahusõs tõisilõ ku seletüses, mille ma arva, et üts üleslövvet latsõpõlvõ-maik või mõnikõrd inämb tähendä ku seo ilma ao piinü söögi. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Nii vai tõisilde, tuu politselik pargiarhitektuur om Tarton iks võimul ja nii või üteldä, et Tarto om politseiliin. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Nii vai tõisildõ om 70 000 kõgõ julgõmb arvaminõ võro kiilt mõistjidõ inemiisi arvu kotsilõ. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Nii vana jutu perrä olevat tuli ütsikule inemisele enamb kui tõine seltsimees soe kiusamise vasta, keda ta väega varivat ja pelgavat. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Nii vanaq ku vahtsõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Nii vasta sais’ mullõ ja kynõli, et sullõ om jo haud val’mis kaibõt, et su viiäss ar ruttu hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii veigi Tarmo pilli vana meistri Ruusamäe Elmari kätte, et tuu seolõ vahtsõ lõõdsa tennü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Niiviisi kuda kangast, kuni himo täüs saa. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Niiviisi neli kõrda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Niiviisi olli see kurjategija ja nõid hinele [endale] otsa saanu, sest vanasõna jo ütles, et kurjal elol iks kuri ots. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Niiviisi omki tuu soendis moonutaminõ, et inne na' ei olõva' soendist päsnuva', kui inimene om neile midägi annu', sis olõva' soendist är päsnuva'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Niiviisi sõitnu vana katsk ütskõrd jäll vana haha (halli) sika näol, neli musta hobõst iih, must kass kutsari asõmõl puki pääl, Mooste puult tiid pitte Himmastõ küla poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Niiviisi tapp vanamiis nii pallö kahra ärä, kui timä jo rikas sai. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Nii virk sai, nigu parembat olõi vaija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii väikol maal om jo nii esiqmuudu maastik: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Nii väiksile ku suurilõ inemiisile miildüs mängi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Nii võidsõ puol halli tõpõ siält tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii või kas välimätse vigastamisõ ehk sisemätse haigusõ läbi silmä sarvnahk tumõdas ehk kogoni läbipaistmatas minnäq ehk jälq või nahk pääle kassuq, nii et valgusõ joonõq inämb häste ehk sukugi läbi paistu-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nii või minnä tükk aigu, inne ku välläütlemise vai sõnno perrä arvo saias, et tõõnõ om kah õks samast kandist peri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nii võivaq nimäq nimelt ka tuuläbi ärqummistudaq, et kuuma kihäga ehk tävve higiga äkitselt külmä kätte mindäs ehk ihol äkitselt ärq lastas jaahtudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Nii või üteldäq, et võrokeeline Vikipeediä um laembalt võttõh täämbädse päävä lõunõeesti keele entsüklopeediä, miä um mõtõld vabas pruukmisõs ja ütistüüs kõiki lõunõeesti kiili ja keelepruukõ mõistjilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Niivõrd katskutõbõst, mis tunnistab, et vanast iks üts ülivõimuline tõbi möllänü om, mis rahvast sääl ja tääl kui haina maha ona niitnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii võttõn kutsutas ka väärtgaasi ütsikit aadomit molõkulõs, miä tuust et nääq olõ-iq tõisi aadomidõga köüdedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Nii võt’t nigu tsilka maaha ka es lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii õks olõ kuulnu, et üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii õks üldi: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Nii õkva kirotki: longsu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Nii õpja ku juhendei ütlive, et irmsaste oless vaja äid valmis trükit õppematerjale. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Nii õt üte kõrra pommipini tuumisõ jago omgi kokkohoitminõ! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Nii ül'däs, õt mu lehm ni lihavast ko urvakõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Nii üldäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii üldäs, et pää om naanu jo otsa kasuma, et olõoi pal´lo kasumalda'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nii üldäs, et sa kärgit tah nigu kirg, nii kõvastõ, kärehehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ül’däss, et pää om naanu jo otsa kasuma, et olõi pal’lo kasumaldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nii ütte ku tõist om. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
- “Nii üt’el’, et poig saama, varõsõss jäämä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Ni juttu aijeh oll mõtsavaht magama jäänü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni jutuski otsah. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Ni jäi' täl ratta ja kõik taahha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ni jäigi mi siiäq ussaia pääle elämä ja olõi mullõ rohkõppa maad kiäk’i andnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni jäigi tuuvoori sõda tulõmaldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni jäi ka saisma, ni läts sisse ni näkk, et tütrek kudi kullast kangast, ni tuo küsse et miä sa tiekäijä olt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäi ka tuost saani sundmine vähämbäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäi laiv saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni jällki kästi turakut veljä tuoma minnä, ni tuo läts hobõsõ mano, a hoppõn üttel, et nu külh um hädä jo suur, surm otsani uota, a vett vaija iks minnä, lätsi tõsõ sõs 3. jaamavahet, a nelädäl jaama vaihõl sai lätte mano, koh koolu ni ellav vesi oll, a sinnä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll küsse kosilasõ, et koh sul veli um, ni tütrek ütel, et a veli um sääl koh putu ui pää taivahe, ei jala maa külge, (vett veli oll tarro või kusolot kaibmah puuh üleväh.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll naas timä väega murõhtama, a tuosama saks tull mano ni küsse miä viga um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll paugahti kül poho kõvastõ, ni tütär üttel, et kulla Jummal, peesütü nu minno kah vaest last, ni anti tälle rüüd kah pääle aija, a sõs jäll paugahti külm, ni tütrek jäll üttel, et Jumalakõnõ, peesütä ni minno vaest last kah, ni anti ka tälle kängitse jalga kängi, ni jäll iks külm paugahti, ni tütär üttel, et peesütä nu Jummal minno vaest last kah, ni sõs anti tälle vahtsõnõ valgõ kasuk ka sälgä panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll saat näid takah ajama ni jäll ütel tütrek, et Ivan Ivanovits, kullõ kas tüminät um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll tikõ tütär karas aho pääle ni murd tõsõ jala kah ärr ni läts kodo ni jäll küsse imä, et kas tulõ nu, a timä üttel, et kost tiä nu õigõ tulõ, sääl tikõ vilets tsorts aho pääl, et ärr mingu, a ma murri täll tõsõ jala ka ärr, ni imä kitt, et nägä tuo hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll ütel tuo vanamies, et miä nu suka tetä, ma anna jäll sullõ koti, seoga mine kodo ni ütle, et kott panõ vällä, miä vaija, küll sõs saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll ütles kass, et Ivan Jurevitsh, haara jõudu ni kullõ, kas umma jo lähkuh, ni tuo kullõl kah ni ütel, et oi lähkuh jo umma, ni ütel jälle kass, et heidä nu hari maaha, ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni jäll üttel tälle pää peremies, et sa olt ülnü mu vanambille sulasillõ, et ku ma uma säitse tütärt rõnda panõ saisma, kõik ütte näkko ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni¿ jä•t mu kodo, jä•t mu kodo `leibä `kastma. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Ni jätt timä ka tuo kodasõ söömäldä ni ku lätsi vele minemä, sõs timä ka näil takah tampma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nikagu hindaja avvuhindu paika pandva, ast üles üllätüsküläliisi näütemängupunt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Nikagu regionaalministri uma määrüsega külänime ammõtligus tegemisele punkti pand. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Ni kai õnnõ nulka ni näkk ku noorik sais säälsamah iks, kohe kodotullõh jäi, a kiäki olõ õs tedä nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nika jõiq, ku lahki lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika kargsiq, ku lätsi klaasiq kyik purulõ ja ollõqki maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika ku arq sai ristet, syss jätiq rahulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika ku jummal’ haar’d hannast kin’niq, et kaeq mu pääle kah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika ku jõudse ritku väl´lä tõmmata. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nika ku kuulja majah om, palas puuvõismõ lam’bikõnõ pühäse iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika ku naas’ hin’gämä, hin’gämä, tul’l üles, ni kiri ka käeh, tuu hin’gekiri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika kuningapoig nakas’ kaema alla ja tumm sysar püssäga las’k kuningapojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika kurg ärki koolõs, ku suu sulas (ku piät midägi hirmsa pikält uutma). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Nika kün’d´lekene pal’li, ku jumalat kumardi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika laskmine läts üle arq, jäi tä sinnä paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nikani ku täl om põnnõv, tulõ tälle tuud võimalust pakku. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Nikani ku uma surmani (2004) juhtsõ tuud tüüd Denksi Vello esi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nika nimä sõidi ku jääs tükkägi kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nikani omma kõik keskusõ hääs vabatahtlikku tüüd tennü. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Nikani tüütedi, ku tõne perrä and ja ütel, et umbleb kängä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nika nuias', ku paabakõnõ ütel arq niq kuuli sinnäqsamma arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika olgõ majast lännü, ku ma kodo lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika ol’l ruugamassmine, ku jo inemine vanass jäi, es jovva inämb tüüd tetäq. tuu ruuga ol’l papõl uma säet, kandor tuud es mõistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nika peet’i vanna pit’e, ku vah’tsit hin’gi tull’ jo pal’lo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni karas tiko tütär ni tsusas tõsõ silma ka vällä ni läts kodo ni üttel imäle, et tikõ vilets muudgu tsorts õmnno aho pääl a ma tsusksi täll nu tõsõ silmä kah ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nika saja oll, oll timä ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni kasikõnõ jäll ütel, et Ivan Jurevitsh haara jõudu ja kullõ kah, ni tuo jäll kullõl ni ütel, et võih, väega lähkuh jo umma, et väega suur tümmin jo um, nigu maa sa tõrgus ni taivas mürises õnnõ, vett tuo vana halv oll hirmsa väega ärr süödünü ni iks kihot näile järgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kas ni saat soldani ni lask jäll kappi vällä kanda ni viedi parandaja kätte, a ku sõs soldani ärr lätsi, sõss tull mies kapist vällä ni puhast kappi ni sääd jäll ketti ni mu asä juondõ, ni lällki naas pill ilosahe mängma, ni keisri tütär jo uot pilli ni lask jäll umma tarrõ tuvva ni mängi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kats rövlit ka karasi mast üles ni pani mõtsa juoksma, a kolmas jäi viel tuli verde kaema, a nuokõsõ ka lätsi kuusõst maaha, ni lõiksi tuol keele otsa ärr maaha, sõs pand tuo ka tõisil takah lõukama, ni tahtsõ iks tõisilõ üldä, et jääge saisma, a saa as täl muud ütlus, ku lälälä, a ku nuo tõsõ tuod kuuli, sõs ütli, et kullõ nuh, ku iks viel meid aetas takah, ni ähvärdäb, et lää, lää järgi, paekõ nu õigõ ruttu, muido võetas meid kinni, ni naksi viel kiirembahe pakku lohksõma, a sõs jäi noidõ rüövlide raha kõik sinnä kuusõ ala maaha ni nuo vele võti tuo raha ärr kõ viel hinele, ni sõs lätsi nimä kodo ni sai nimä tuo rahaga rikkas ni oll näil elos iäs rahha viländ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kats tütreku pani oma rõiva üttekokko a kolmas pand tõisist eräle, ni timäkene hiile hillakesi puhma takast mano, ni võtt nu tütreku rõiva ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nika tä korjas, kopsa too seereluuga tä jalq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni kaubamies tekk suure praasniki ni uot kõgõ päävä, a tulõ õs Jumalat ütigi, ku õdag jo sai, ni tull üts sandikõnõ, ni oll tõsõl kakõnu särk säläh ni viiso jalah, ni küsse, et tiiä äi, kas siijä üöses ka jäetäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nikauist otsõ, ku sai valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni kauwa olle minna teye man olnut , ninck sinna ei tunne minno mitte ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kaua&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nika veeldi timmä, kooniq kyigilõ sai arq viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nikavva sõit vakk sisse, ni või is näid sinnä vaka rahva silmi jättä, ni viedi tõsõ olõ kihi sisse ni käkiti ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nikavva tulliq, ku liha läts otsa joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni keisri kai ni lugi, ni oll uma tütre nimi seeh moä õigõ, saa ai midagi inäb tettä, vaija soldanilõ ärr panda, a midä , tütrel olgi hüä miel soldanilõ minneh, ni keisri ka mieldü ärr ni nõst soldani kindralis pääle tuo viel vürstis, ni and tõsõlõ hulga linna ni mõnõ tükü maad, a peräkõrd pand iks tütre ka mehele, ni naksi hüäste elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni keisri kuts kaupmehe, ni üttel, milles pill mägi ii, a tuo üttel, tiä um raskõsõ hukkah, tedä vaija paranda, laskõ tiä siijä tuvva, sõs ma tee jäll hüäs! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni keisri tull täntämise pääle kaema ni küsse, miä süll viga um, ni tütär üttel, et üts minnu puttõ, a keisri otsi tarrõ pitteh ni lövva as midägi, üttel tütrele, et tiijä äi, miä sa olt unäh nännü, kiä siijä õigõ saa, soldani umma kõigipooli ieh, ku sa viel röögit ni mull maada lasõ õi, sõs ma lüö su pää mõõgaga maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni keriku rahvas kuuli külh kõik tuod laulmist, a kiäki võta as kõida, mis asäst laulmine oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nikiforovi Anatoli näütäs, kuis vanast hobõsõga künneti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Ni kiräviija läts kuninga mano minemä, ni läts säält majas müöda, koh velenaane elli, ni jäi sinnä üöses ni kõnõli ummma asjä, et käsiltä kuninga imändal um poig sündünu, ni tuo märgas ärki, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kodas ütel, murõhagu ui viel midägi, küll saa viel kõik kõrda, küll ma otsi takah, ni läts tuo kodas mere pääle, sääl nu suurõ halva tõi üle meresändsit latsi, ni kodas võtt üte näil käest ärr, ni tõi toolõ turakulõ kätte, ni tuo tõi ka tuo latsõ ärr kuningalõ ni sai jäll kõigil väega hüä miel, et temäkõgõ tüö ärr jõudsõ tetä. ni sõs naati tälle tuod palga hobõst kätte andma, miä oll lepüt, a nuo tõse vele jäll tsütsuti, et miä äidsele timä tuo hüä hobõsega tege, ankõ tälle kõkõ halvõmb, ni ku sõs timä läts korjama hinele hobõst, opati tälle, et võta sa tuo hopõn, ni timä kullõl ka, ni võtt tuo hobõsõ, a tuo oll kõkõ halvõmb kuninga hobõsist, a timä vei tuo hobõsõ ni käänd sälläpidi maalõ, sõs sai tuost viel kõkõ paremb hopõn, nigu kellgi maa päälgi olõ õi säänest, ni poha virk ni kõva, ni sõs ülti kõigi poolõ, et kaeh, timä jõud kõik asä ärr talita, miä muu kiäki jovva ai, ni võeti ka timä kuninga väüs tuo pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kodo minneh üttel papp, et mul veli um hüä laut, koh härgi hoita ni ma vie mõlõmba härä umalõ poolõ, a ku tapmise aig tulõ, vett ma sõs sullõ üte härä ärr anna, kumba sa tahat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
07.04.2016 | Nikolai Mehilane ehk Mehiläse Mikk saa 80 ja kaes elolõ tagasi. http://www.setomaa.ee/
Ni kolmadal pääval oll timä jäll mõtsah kütmäh ni lask jänesit a üte kõrraga tull lõvi tälle vasta ni timä haard püssä ni lask lõvilõ kah ni lask lõvi jala ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kolmadal pääväl jäll minti mäe mano ni sääl oll viel kuninga nooromb tütärotsah, vett tuo oll kõgõ korgõmbah, a vanõmb oll madalah olnu ja keskmäne oll jo korgõmbah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kolmadal pääväl läts jäll imä ärr kotost ni läts tuo noorõmb tütär näid süömä kutsma, nuo joht taha as minnä, a tuo muudgu ütel, et kaeh rutõmbahe tulkõ, ni miä nu tetä, jäll tõsõ vele sunõ tuod turakut ni tuo ka läts peräkõrd ikkõh väristeh, kohes tuo õigõ pästä, pidi minemä ni taha as joht kuigi minnä, a sõs läts tarrõ ni jäll kästi niisama rattilõ lamõda ni timä jäll ütel, et ma ei mõista, näüdä, a tuo es taha joht näüta, ütel et lammä niu nii, sama ku iks sängügi lamõtas, a tuo turak ütel, et ko ma õnnõ ei mõista, näüdä sa, ni sõs naas tuo näütämä, ni timä karas ruttu tõugas tuo ka ahjo ni läts vei velile kõlgusõhe süvvä, sõs nu ka sei, sõs jällki läts tarrõ, kisk tuo tütreku ahoas vällä ni lõik tükä ni pani lavva pääle, a tuol tütrekul oll illos sõrmus ka sõrmõh, tuo läüke kõik, ni ku tull jäll imä kodo, ni naas süömä, a sõs jo tundsõ ärr, et uma tütre sõrm um süvvä, et sõrmus um sõrmõh, ni sõs läts timä suurõ süämetävvega kõgusõhe kaema, a midä, sääl nuo kolm poissi kõik viel alalõ, ni sõs ütel kurä suuga, et ah, kas ma nöid hüätä jovva ai, niä mõtlõsõ mu käest ärr pästä ni võtt tuo imä ka jäll, kütt aho õigõ tuli vereväs ni sõs läts kuts poissa, et tulkõ tarrõ, et ah ti mu tütre ärr peti, a minno inäb ti ei jovva pettä, ni sõs käsi tõsõ vele jäll turakul minnä, a tuo ütel, et ma niigi olli jo egä päivi, a nu um vaija teil ka minnäminke ti kah, a nuo üttigi es lää, sõs läks iks tuosamaturak jäll tarrõ ni sääl jäll käsk tuo imä rattilõ lamõda aho ette, a timä ütel, et ka ma õnnõ eii mõista, lammõ sa inne, a tuoo ütel, et lamma sa nisama õnnõ rattilõ, nigu sa olt piuta, a tuo turak iks es taha kuigi lamõda, muudgu ütel iks, et näüdä inne, sõs peräkõrra lamõs tõnõ a lamõs risti, nimahu us tuo tõist ahjo tõukama, sõs peräkõrd ka iks saa as muido, ku näüdäs jäll tuo imä, kuis lamõtas, a sõs karas ka tuo turak mano ni tõugastõsõ ratastõa ahjo, a esi läts ni kuts vele kõlgusõst vällä ni sõs lätsi kodo minemä, ni nuo targa vele käve tuo maja läbi ni otsõ rahha ni miä sai, tuo võti ka üteh, a tuo turak vätt hinele ravvatsõ uhmrõ üteh, ni sõs lätsi mõtsa piteh, ni kuuli, ku rüüvli tuli näile hobõsõga järgi ni sõs lätsi nimä pagõsi kuustõ üles, a nuo rüüvli tuli sinnä kuusõ alla ni naksi sääl hinele putro kietmä, ni keeedä, a tuo turak ütel, tõisilõ, et ma tahaväega kusõlõ, ni nuo tõsõ keeli, et toho sõkõ, kussgu ui, sõs nimä nägeva mi ärr, ni tuo turak kannaht kah, a peräkõrra ütel, et ka ma inäb ei jovva kannahta, ni naas kusõlõ, kusi ka õkva katlahe, ni nuo näi, et midä juosk katlahe nigu tsorisi õnnõ, ni esi ütli tuo pääle, et vihma nakkas tulõma, a ega tuo peräst midä olõ õi, mi iks keedi umma putro. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kolmandal pääväl jäll läts kieli mano ni kai, oll vana susi kieli kinni jäänü, ni tuo jäll pallõs väega, et jäta minno ello, ma lää sullõ sulasõs, ni jätt timä tuo ka ello, ni vei kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kolmanda söögi aigu jäll tütrek naas nõvvatõlõma, et võral maal um rikas kaubamies, et kas rikampa tuod ka viel kedä um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kolmanda õdagu jäll läts tikõ tütär kutsma, ni kuts niisama iks, a kass aho päält jäll kield minekit, ni tikõ tütär karas vihasahe mano, ni murd jäll kolmanda jala kah ärr, ni läts kodo ni üttel imäle, et tikõ vilets muudgu tsurts aho pääl ni lasõ õi tulla, a ma võti murri täll kolmanda jala kah ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kottoh küsse imä, et kas tulõ nu, a timä üttel, et kost tiä õigõ tulõ, kost nu tikõ vilets õigõ lask, tu muudgu ütles õnnõ, et sääl umma süvä havva läve all, kuuma kivi ahoh, kieb vesi katlah, ora umma õtsõltõ pantu, säksä väitse sällüpäidi, a vett ma murri täl jala ärr, ni imä kitt ka perrä, et hää külh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kottoh nõuse papi ni saksa naane meeste käest, et aga ti huoramah käve, a mehe ütli, et ti taga esi olli huoramah, mia ti korvi pääl tei? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku esä naas ärr kuolma, opas timä targalõ pujalõ, et ti’ kätte jääs kõik maa ni maja, a ti’ iks pidäge ul`l`I veljä ka veles ni ravikõ tedä iks hinna man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku hummog sai õnnõ, ütel tsura, et saagu mies puuhtõ oravas, a naane hotas alla haukma, a ma tsura tied pitteh minema, sikalõ sälga istma, kodo kullane karmanih. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku imä tuod kuuld, tull aho takast vällä ni üttel, et läke ärr pujakõnõ kodo minemä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku jäll käve vele hulga maad, naksi süömä, läts turak ka mano minemä ni ütel et ankõ mullõ ka süvvä, a nuo muudgu hürmüteli, et miä süvvä, ka kos ta nui, sääl um suurõ mõtsa hatt, tuo võit sa süvvä, ni timäkene ka läts hatta süömä, a tuo naas vasta pallõma, et kullä, kuku mies jätä tagasi, minno tullõ sullõ vaija tüöhü, a sõs sa hõika õnnõ, et hott mu sõsar, tulõ appi, sõs ma olõ abis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku jäll läts kodo, küsse tõsõ, et miä sa nu täämbä ka sai, ni timä ütel, et miä nu tuo muud õigõ sai, ku pessä, ni sõs küsse tõsõ, et miä sa sõs jäll tei, ni timä ütel, et mis ma õigõ tei, sitjalõ anni jõudu, ni sõs pahosi vele väega timä pääle ärr, et sa iks kõgõ tiet antsakuhe, sa muudgu pitsitänü silmä kinni, vai kübäräkene silmi pääle ni käänd nu nõna tõistõ, kaenu us taalõ poolõgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku jäll läts veli kotost ärr, ni läts jäll naane, ni kägist uma hüä täku ka ärr, ni uot miest kodo ni sõs läts jäll /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku jäll veli kotost ärr läts, ni oll näil hüä lehm ni võtt velenaane ni kägist esi tuo lehmä ärr, a jäll iks käänd sõsarõ pääle, ni ku tull õnnõ mies kodo, sõs läts timä jäll toolõ silmile ni naas ikõh kõnõlama, et kaeh, miä su hüä sõsar tekk, nu kägist mi lehmä lauta ärr ni kiäki näeki is, ku kägist, aja tiä ummehtõ majast ärr vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku jäll veli kotost ärr läts, sõs võtt timä ni tapp uma pujakõsõ ka viel ärr, ni ku mies kodo tull, läts taalõ ikõh tänteh vasta ni ütel, et kaeh, miä su hüä sõsar peräkõrd tekk, meil oll ka nu üts ainus pujakõnõ, a sõsar tapp nu tuokinna ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuksi nimä ka hinne järve ni uppu kõik ärr, a Mikit nas hüäste elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku kuninga poig süöma läts, sõs iks vei uma söögi mant tälle kaasa aida puhme sisse, ni imä näkk ni küsse, et kelles sa süöki viet, a timä ütle es, ni imä naas perrä kaema, ku kuninga poig iks käve marä aida jutalõ, ni sõs ütel imä, et miä sa timäst sääl piät, tuo timä ärr tarõ mano, ni sõs vei ka kuninga poig timä ärr koornitsa sisse ni sai jo säksa ello. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku kuninga poig tedä näkk, ni sai timäl poha hüä miel ni kõigõ keriko aig timä pääle kai, ni perräh kerikut tahtsõ kinni haarda, a timä jäll üttel umalõ saatjalõ, et mu ligimiane, ärr sa nimmo maaha jättü üi, ni tuo ka haard timä üskä ni vei ruttu tõlda ni sõit üle rahva ni sõjaväe päije ärr ni sai kodo ni sääl koput kivikeisi, ni sai jäll esi umilõ rõivilõ ni katto tõld ni hobõsõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku kuningas tul'l mäe otsa, ni näk'k, et illos maaster, ni liin ol´l sinnä saanu, koh inne midägi olõ-õs, ni küs'se, et kiä ummõhtõ ni ruttu taha liina um tennü? http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni ku kuningas tuo kirä kätte sai, sõs pahasi timä väega ärr, ni saat tiedmise kodo, et olgu õnnõ naane kõ pojaga püttü pant, ni mere pääle vied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku kuoli kuningas ärr, ni läts edimäne tütär liina minemä, sis kiä puttu õnnõ edimält vasta, toolõ läts ärr, ni keskmäne ka niisama, ni ku läts /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku lats naas nissa tahtma, sis latsõhoitja vei latsõ jarve viirde ja laul: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni kullõl ka mies jänese juttu, ni võtt timä keelist ni vei kodo, ni pand hoijusihe, ni tõsõl pääväl jäll läts kaema, miä keelih um, ni oll repän keelih, tahtsõ tuod maaha laskõ, a tuo jäll naas pallõma, et tapku ui minno ärr, ma lüü sullõ sulasõs, ni võtt timä rebäse ka sulasõs, ni vei kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kullõl ka timä tuod juttu ni oll tuo päävä söömäldä ärr, a ku sõs jäll süömä naati, läts timä ka mano, a vele ütli jäll, et kos ta nui, voi timä tulõ ka mi mano süömä, a ka sääl um kuss al mehitsit, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kullõs, ku tull üts saks sinnä vasitside ratastõga ni vasinõ hopõn ieh ni vasitsõ näo ka pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku lätsi praasniku müöda, ni kästi jäll naada tuld tegemä katlide ala, a midä, katlakõsõ kõik tühä, ni ku vana halv näk, tull rassõ suur paahandus, vett sõamies oll suur süüdläne, mitu millioni tuhat hinge lask vallalõ, ni kohes nu säänest panda, muidgu hinnäst tühjä katlahe aija, a timä naas pallõma, et võta mu sõariista ärr, ega neo midä süüdü olõ õi tennü, vett mull umma ju väega kühmä ärr pitsünü nöide all, ni vana halv ütel, et miä ma õigõ näidega tie, ma tiijä äi näid kohe panda, a sõamies ütel, et võta ärr õnnõ, ma näida sullõ, kohes püss panda, ni kohes raanets, ni kuis rihm pandas rõnna pääle, a nigu vana halv tuod juttu kuuld, naas timä väega pelgämä, et mu vana esä um ju risti sisse ärr petet, ni nu that sa minno ka viel niisama ärr pettä, ni ütel tõisilõ halvolõ, et ajagõ seo sõamies muudgu vällä õnnõ ärr siist, seo vidä peräkõrra kõ hukka, ni häötäs mi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku läts kiräviijä ärr, ütel timä mehele, et kaeh, kas sa õigõ tei nii, ku ma sullõ ütli, et tapa timä ärr, a sa muudgu vei mõtsa ni lei käe õnnõ maaha ni ütli, et külh timä eski nälgä ärr koolõs, a nu kaeh, nu um timä kuninga naasessaanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku läts tuo turak kolmadal pääväl mõtsa kütmä ni oll sääl mõtsah papp, tuo oll ka siende lännü ni ka turak tedä rõbahti õnnõ, ni haard ka uma püssä ni lask tuo papi ärrki maaha ni sõs püärd sälgä, ni vei kodo velile kaija et käe täämbä ma tõi hüä nästangu kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku naisilgi um tallitamise man mõni piimä pisu suuhtõ pillunu ni olla ärr neelähüt, sis tuod ka iks papp nõud peri ni käsk andis küssü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kunigas naas' sis Korniliusõ käest küüsümä, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni kunigas sõit' uma hobõsõga ja ummi suurtõ ratastõga sis Korniliusõ ehtedüd kerkot ja aida käima, ni sõit' sis noidõ masteramüürä mano ar, ni kaie, õt väiga ol'le ilosahe ar ehted, ni kunigal tahtuki-is Korniliusõ pääd maha ar rako. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni kunigas võtt ka tah turukerigu man mõõga tupõst vällä ja leie Korniliusõl pää otsast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni ku nimä naksi ütteh elämä, sõs sai vana halv väega tikös, ni naas miest kiusama, ni halva tütär ka kiusas ristiinemise tütärt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuninga imä saat pujale kirä perra, et poig sündünu, a kiräviijä läts minema ni jäi vele naase puolõ üöses, a tuo tikkõ arvas ärr, miä asi oll, ni võtt tuo kirä ärr ni pand tõsõ kirä asõmõlõ, sinnä timä tekk pääle, et kuninga naasel um kottoh üts jälendüs sündünü. ni kuningas lugi tuod kirjä, ni oll külh väega halv miel, a iks tekk kirä pääle, et hoidko tima alalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuningal oll väega ikäv ni käsk, kas kiä muist hüvvi jutusit, sõs tuo kõnõlgo kuningalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuninga poig läts ka kerikohe ni naas hinele mõrsät kaema ni kai külh noid kattõ kural puol kah, et nu ilosa oli, a kai õnnõ tõisilõ poolõ, ni nakk sääl tuod sõsart vasitsih rõivih, kua ütsinda oll, ni naas ka tima süä ruod hiilmä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuninga poig vei timä aja nulka pehmö varolõ ni sinnä vei tälle süvvä umast jaost, ni ku söögi aig oll, sõs üttel timäet pankõ mullõ taldreku pääle, ma lää süö aijah, a iks läts vei tütrekulõ. perakord nakas timä imä perrä kaema, kohes poig nii sagöhöhö käü, ni näkk tütreku, a imäl oll ka timä vasekõsõ pääle halle miel, ni kuts tima tarrõ ni sääl panti ilosa rõiva sälgä ni sõs sai kõegil viländ imehtellä, ku puha illos tema oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuningas ai uma puja põik otsma ni üttel, et minke, otskõ tuo tsirk takah, kell sääne putsaj um, määnes tuo tsirk viel um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuningas kai õnnõ, sai hirmsa kurälitses, lei pini pujal pää otsast, sis läts kohtuhe, et kae miä mullõ naane tekk, miä nu saa, a kohus mõist, et edimäne süüd iks andas andis, um iks vaja uota, miä tõsõ voori aigu saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuningas tuogi peräst jäll tekk kira vasta, et hoidkõ nikavva, ku ma kodo lää, a kiräviijä läts jälle velenaase puolt müöda, ni kuts tõist pähatuhe sisse puhkama, ni saat sanna, a nikavva jäll vaeld kirä ümbre ni tekk kirä pääle, et lats kõgõ imägä piät ärr hukatus saama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuningas võtt ka ni sääd tima aidnikus, ni ütel, ma kae kas sa ka tubli pois olt, ku sa kõgõ hüäste tiet, sõs ma panõ sinno suurembahe paika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nikuningas ütel, et miä sa sos novvatmassu, a timä ütel, et ma muud massu ei tahaki, ku tuo kuninga tütre nimisormus mullo ärr anda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuninga tütar lubasi tuo ka ärr, ni magasi nimä kats üöd üte hammõ seeh ni sai hummok ni salõ minä jo üts tõsõ ärr ni ehe jo laulatusõlõ minemä ni pääle tuo lasti nuo tõse türmilise ka kõik vallalõ, ni oll sääl määne kuus kümmend türmilist, vett nuo oli kõik türmi pantu, et olõ` õs saldust piteh es kuninga tütrele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuninga tütär kuuld tuod laulu hellü ni ütel, et mine neitsu kae, miä niä laulva sääl ni hirmsahe, ni läts ka tuo kaema, ni küsse, türmiliistekäest, et miä tuhatsõ perält ti nii siin röögite, a nuo ütli, et miä meil nu viha illo pitä, ku meile sai ka ütskõrra üle mitmõ aa kõtu täüs süvvä, ni tuo neitsu küsse, et kost teile õigõ sai, a tuo Ivan Jurevitsh ütel, et mul um sääne lavvarätt, ku heidä maalõ õnnõ, sõs um kõikõ süöki, juoki viländ, vett muil kellgi olõ õi säänest lavvarätti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuoli ka vanõmba ärr, ni nakas ka velenaane viel iks inämb sõsart võikama ni kisk vele käest ka jo armu ärr, ni inäb saakinna õs sõsar sääl olla, muudgu läts ärr umma tarõkõistõ eläma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuol jäll ragi ka keskmitsi tammi kõgõ ajastaga ni ku tull kolmas ajastak, läts jäll jumalide manu tüöd küsümä, ni soldan jäll küsse, et miä nu kuol tegemä nakas, ni ütli, et nu ragogõ vanno tammi, ni läts ka timä ni ragi vanno tammi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niku papp tuod kuuld, pahosi timä väega ärr, a midägi veli või es tetä, muudku naas ka vastu laulma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai ajastak otsa, tull ka perremies mano ni küssõ sulasõlt, et ka ssa kai katlahe, ni timä ütel vasta, et es kae, ni sõs küsse, et kas tuld tei suurõmbas, ni jäll ütel, et es tie, a tuol perremahel oll sääne arssina piu puutükk käeh, ni tuoga timä lei katla pääle ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai ka tuo kuninga poig noidõ halva hobõstõga öütsi ni lätsi ka nuo viimäne puid piteh lakka ni kuninga poig vaenõ naas ikmä, murõhtama, et miä nuo saa kah, a linnas ka vana haugas manió, ni ütel tälle, et murõhogu ui midägi, küll saava hummogu kõik kätte, sa muudgu heitä ärr magama õnnõ ni teku ui tekogi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai kiräviijä kuninga liina ni kuninga imä lask kirä vallalõ ni lugi ärr ni läts väega hallõs ni naas ikkma, ni minnij läts küsümä, et miä viga um, a timä ütel, et või ei üldä, ni peräh läts latsõ näänka ka küsümä, et miä viga um, ni taalõ kõnõli ärr, et nii um kuningas käsknü, ni tuo jäll kõnõli noorõlõ kuninga ka ärr, ni sõs läts tuo kuninga imä mano, ni ütel, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai kuningalõ tiedä, sai tuol väega hüä miel, ni nõvvatõlli, et kes tekk terves, ni ülti, et baaba poig, ni sõs mõist kuningas, et ka ma olõ lunanu uma tütre taalõ ärr anda naases, kiä terves tege, ni nu saa baaba poig timä hinele ni laulatõti ka nimä ärr, ni sõs saat kuningas baaba puja uma naasega kiódo minemä, ni and näile kõikõ hüvvä, varra pallo ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai maaster valmis, ni ol´l kuulda, et kuningas tulõvat ka sinnä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni ku sai päiv, naksi jäll kõnõlama, et kiä nu vahtma lätt, ni turak üttel, et minke nu muu, ma vahe ju uma üö ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai valgõ, nii üttel jäll vana halv, et teeda rõiboh, mine tuo mu tütär ka ärr tarrõ, vaest toul umma ka hamba indsile. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai õdag, ni võtt Mattor püssõ, ni läts mõtsa kütmä, a pia tull ka papp ni tä uma kosti ärr ni kuts naist, a tuo üttel, et ooda ummehte, ma tie inne veidükese süvva, sõs um meil jo hüä minnä, ni papp oll ka tuoga rahu ni naas naane süöki tegemä ni viit kõgõ aakõsõ ärr, nikavvaku saks pääle tull, niku tulõkit kuuld, sõs timä karas papi mano nu üttel, et nu tulõ mies kodo, ni papp oll ka pelüh, et kohes poeda, ni naaneüttel, et mine taaha kanakorvi alla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sai õnno rõivilõ, sõs võtt pini sälgä ni vei uma esä värehtide taadõ ni sääl oppas, et ku sullõ midägi ängätõs, sõs sa võtu ui vasta, ni ku sullõ midägi üldäs, et kaeh määne mies sullõ um saanu, sõs sa kullõgu ui tuost midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku saks ärr õnnõläts, üttel perremies, et naakõ mi silda tegemä, ni tei ka sulasõga silla valmis, ni sõs läts perremies kodo, a sulasõ jätt silla lla kullõma, miä kõnõldas. ni sulano kullõl silla all ni ku saks tagasi tull ni sõit üle sillä, ni üttel, et kiä siijä silla um tennü, tuolõ saagu poig saama, kõikõ mõistma; miä õnnõ suust vällä ütles, tuo saagu sündümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sis tull kuningas kodo, läts jäll naase mano, küsse, miä /pag 268/ Jummal and kah, sis ütel tuo ikutside silmiga, et hädä nu näüdädä, häbü salada, ku määne um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sis tull õdak kätte, ni kunnga neitsu tõi noilõ tür- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sulanõ läts kodo ni perremies küsse, miä kõnõldi, sis timä võlssõ, et saks üttel, saagu poig saama, varõsõs minema, tuol kiä sillä tekk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs jäll soe õütsi mano tuli, ni löüse ruttu varsa ni seisegi ärr, ni jäi jällki mies tuost palgast koa ilma ni tiijä äs enamb hädaga muud tetä ka naas kallo õngitsema, ni saa as mehekesele inambat, ku kul kalla ni noid tõnõ sõs kütsi mullatsõh tulõ asõmõh ni sei tõisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs keisri tull õnnõ, naas timä pallõma, et osta tuu pill ärr, mull um muido väega ikäv, a keisri saat ka ruttu pääliku perra ni lask küssü, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs kuningas tuod näkk, sai täll väega hüä miel, ni üttel, et ni sa olt iks tubli mies, ni and tõsõlõ hulga maad ni linna, ni perakõrd and iks tütre ka viel naases, ni naksi nimä väega ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs kõik käeh oll, naas ruttu minemä, üttel, et mull um süök vaja Jumalalõ tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs läts timä minemä, läts, läts, ni ütel jo tuo kassikõnõ, et kuulõ Ivan Jurevitsh, haara jõudu ni karga tõllast maaha kullõ kas tulõva ja vana halva järgi, a tuo kaaras ka ni kullõl ni ütel, et kuulõ õi viel suurembat, et tümmin küll iks um jo, a olõ õi suur. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs rahvas kerikohe lätsi, oli rõiva ka ärr kaonu, sõs naksi arvu saama, et olõ õi tuul kuninga tütärt ka veenü, tuo um iks varastõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs sai kanal terä ärr söödüs, sõs kõrra ao peräst läts võtt mies tõsõ tõrdu alt vällä ni ütel, et sõda läts nu jo üle ärr, a küll nemä võti siih tohramist ni iks tahtsõ sinno ka kätte saija, ni pessi vasardäga tõrdut vasta, a hüä et sa all hellü tii is, muido olõs nimä sull elo vällä võtnu, a vett raha nimä iks otsõ ärr ni vei viimätse ärr, a sitä murõh mul rahast, ku sa iks alalõ jäi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs sai mies kodo ni ütel naaselõ, et jää sa raaskõsõs aas /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs soldan hummogu kaema läts, ol tütrek jo rinneni inemises saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs timä lijna tagasi tull, oli kuningas ni kõik rahvas põlvilõ maah värehtide pääl, ni ütli tälle, et võta nu õnnõrahha ni pallo ku tahat, a timä es võta üttigi inäbät massu, ku katskümmend tingä, ni sõs lask timä uma hobõsõ risttiele vallalõ, ni läts kodo naase mano ni näüdäs tälle, et kaeh, miä ma jällki täämbä ärr sai, a miä nu tuost õigõ saanu, ku kotoh olõs maanu ni naane ka iks kitt, et hüä külh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tuli naase riskätsile, a es olõ larsi üteh, ni jäll ülti toolõ turakulõ, et tõõ turak, mine nu tuu´ ummõhtõ latsõ kah, sõs pahosi tuo turak ärr, milles tedä iks ni kurästõ kästi, ni pand ka timä kotoh tõrva katlahõ kiemä, a esi läts latsi tuoma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tuli nooremb veli kodo, ni näkk noid ilosit marjo ni kora`s ärr tarõ otsalt ni pand hinele räti sisse, a sõs kuuld, ku naksi marä sääl räti seeh hellü tegemä ni timä jovva as tuod ärr kullõlda, läts vananaase mano ni tuo ka kullõl, et mara naksi inemise hellüü tegemä, ni sõs opas tuo vananaane, et sa käü noid marjo kolm neläpäävä õdagut ristt eije pääle hällütämä, ni tekk ka timä tuo oppuse perrä, ni sõs sai jäll noist marast velele uma sõsar kätte ni tuo tel, et ka veli pand mu kinni sinnä tarrõ, ni sinnä pidi ma lõpma ni timä uma naane kah, tuo pagõsõ halva puolt ärr, ni vett tuo olil iks inäb patanõ, ni tuo imäb saakinna õi tagasi lõppi ni sulli sinnä, a ma olli õnsa, ma viel sai inemises tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tuli soe hulgahnu öütsi mano, ni otsö valgö tähega varsu, a lövevä kostgi, ni lätsi jäll tagasi ni naksi jällki undama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tuod kirjä tunnistäti, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tuod muu rahvas kuuli, saa as kiäki arvu, ni küsüti jäll tuo naase käest, et konas tuo sääne sõda oll? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tõsõ vele ka kodo tuli, üttel timä peräh, et läke nu aida mano kaema, miä kualgi aidah um, ni lätsi kah, ni kai, ku turakul oll uma kolm kuninga tütärt aidah ni egal üttel uma raha karp hinneka, ni sõs lätsi talli mano ni sääl oll turakul vasino ni hõpõnõ ni kullanõ hopõn tallih ni vett turak veli poha rikas oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs tütreku tsuklõmah ärr käve, ni tuli vällä, ni võti kats tütreku uma rõiva ni si partsis ni lindsi ärr mõtsa, a kolmandalõ saa as rõivid kätte, ni tuo saa as inõb kohegi minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku sõs õdag sai, üttel vanahalv jälle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tikõ tütär tuod kuuld, karas timä kivipääle, säält ahopääle ni murd kassil ütte jala ärr ni läts ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuts ka sis kõgõ hõimu rahva kokko, ni ai lavva mano, sis pand koti lavva pääle ni ütel, et kott panõ vällä, a ku sõs tull ko kotist uma katstõistkümme miest vällä, uma nuija käeh, nu naksi tõisi pessmä, ni pessi nikavva, ku kõik pikäle maha jäi, ni sai nuo kostilisõ kõik nuija, lätsi viimäne ikõh kodo, ni sai toolõ perremehele suur häbü, et kaeh, mändse sa petingu tei: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kutstigi kokko kuuholõk koh sõs inemise saiva sõnna võta ja vällä üteldä uma arvamisõ. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Ni kuts tsura perremehe ka kaema, ni näkk ärr ni olõ õs asjagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kutsuti sõs turak ette ni ülti, et olh´gu sul õnnõ tuo tett, mi sa olt lubani, a timä küll ütel, et ma ei saatuod tetä, a vele muudgu tsütsuti kuningat, et ankõ tälle hirmu küll timä sõs tege, ni päse es kohegi, pidi tegemä kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tuli võõras sõda lijna ala ni oll jo rahval suur hädä käeh, sõs tull ka saadavaht tulitsõ hobõsõ säläh ni ragi uma mõõgaga karsi poolõ ni rõhk tuo võõra väe viimätse purus maaha, ni jätä äs inäbät üle, ku kolm sõamiest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tull ka esä kodo õnnõ, ni tull tarrõ ni küsse, et edimiä võõras hais um tarõh? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tull kiräviijä sannast vällä, võtt timä poha ilosahe vasta ni and süvvä ni tekk tsäid, nigu iks tõist kõrd ka timä poolõ üöses tulõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tull kolmas üö vahti ni jäll naksi tõsõ veleturakut pallõma, et mine iks viel ni timä üttel, et teke viel puut nuija pääle, ni nu tei kah ni anni viel sõglatävve hernit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tull perremies kodo, ni küsse, et kas käve sääl, a timä ütel, et es käü, ni sõs perremies kitt, et hüä külh, ni tõsõl pääväl jäll ütel perremies, et nu lää ma kuvvõs pääväs ärr kotust, kae nu jäll ilosahe kodo perrä ni sõs jäll läts kuninga poig hobõsõ mano ni tsõõrahut tuod ni sai jäll timä inemises ni naas jäll kõnülama, et kae nu kuis mi pakku ärr saasi minnä, et kae sa nu kõik valmis, miä vaija um, ni opas timä kuninga pujalõ, et säält sa võta hinele hari, säält tahk ni säält rätt ni pand ärr umma tiijäsihe, sõs mi lää, kae, kas mi saa pakku minnä, vai saa ai, a küll tulõ, ma sullõ ka sändse sama kapsta kätte, ku mullõgi, ku ärr õnnõ pakõ õi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tuo kolmas tütär tuod näkk, et tõisil nii halvasti oll, sõs läts tuo ussõ ni pess uma pilu kõgõ paklit täüs, ni sõs tull timä kättekõrd, ni lei tälle ka soldan nuijaga perst piteh, a es ütle midägi vasta, ni sõs lõi jäll ni küsse, et milles pilu ei kõnõla, ni sõs ütel tuo vasta, et ka paklit um täüs tsusit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tõi tütrek tõse söögi, naas jäll kõnõlama, et üteh paigah, taplõsõ kats tulpa jo mitu sada ajastaigu, a miä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tõsõl pääväl jäll rahvas kõik kaeli ni oli mäe all a kiäki es saa üles, sõs jäll tull tuo ull veli uma ho- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku tütrek vei villa tikõ kätte, üttel tikõ, et nu piät sa sanna aho palama pandma ni sanna kütma, mi lää neu sanna, a ku mi sannast vällä tulõ, sõs olgu sul egale üttele paar kaatse ärr koet, a sugu ni nitse piät sa tädi puolt tuoma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kuuld äkki krõbinat, ni kai [kaes, vaatas] üles: tiiratta pitteh [teerada pidi] sõit susi, miis säläh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni kuuli paaba ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni ku veli tuogi peräst iks viel ärr pahanõ õs, tapp timä lehmä ärr ni üttel, et siu sõsar tekk tuod. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku õdag sai õnnõ, ni jäll läts tikõ tütär sõsart kutsma, et tulõ nu sõbrakõnõ mie poolõ, meil omma jo söögi valmi, lämmi leib võijuga lavva pääl, luits livva veere pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ku üles heräsi, olõ-õs kedägi inäb nättä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni kärra ao peräst pääle tuo jäll ütel tuo turak veli, et ka ma imäb ei jovva kuigi sedä katlat kinni hoita, et ka parhilla õnnõ pillus timä mul käest, ni vele jäll tõrõli, et tohoh sõkõ, pia iks viel nigu üsigi jovvat, vett sõs iks olt otsani käeh, ku jo katla maaha last sata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kästi sõs tsuräl neid ka tuuma minnä, a tsura võtt jäll ümbre hobõsõ kaala kinni ni ikk, a hoppõn üttel, olõ õi tuo ka viel hädä, kulh mi tuuga kõrda saa,ni lätsi perrä, ni hoppõn iske hinne hiires ni tõi vana juudalise tarõst võtmevällä ni tsura võtt uhmre ni pekli ni rätti ni lätsi ki ruttu kodo, anni keisrile kätte ni tuo kuts tütreku laulatama, a miä, tütrek ütles, ma inne lää äi, ku toogõ mu rõiva ärr, miä mul maaha jäi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni käve nimä, ni ku naksi süvvä tahtma, pani nimä paa maa pääle maaha ni pani suarma ni liha sisse ni ütli, et paga keedä, ni esi mõtli, et läke nu mi nikavva mõtsa käümä, ku süök kies. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni käve nimä ümbrs liina ni näkk kuninga poig, ku kätõtõistkümne pääga halv oll sittsõ niidsega kinni köüdet, ni timäkene läts päst tuo halva vallalõ, ärrkinne, ni läts, läts jäll minemä, a tull tälle tuosama halv järgi ni võtt kuninga tütre ärrki timä käest nii ütel, et inne saa ai sa imäb tedä jäll hinele kätte, ku kaitse kolm üöd mu hobõsit, a tuo halvakõnõ arvas kolm kolm ajastaiga kolmõs üös ni timä lubas kah, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kõik iks hobõhõlli manu saija, a saa as lähkuhegi, a ku tuo vana soldan läts õnnõ uma siiboga hobõsõga ni tsusas hinne akna mano ni and kuninga tütrele suud ni tekk täle kirä otsa pääle, et seo um mu mu man käünü, ni läts tima ärr, ni sai kuningas kuulda, et ilma õnnõlta soldan um timä tütre mano saanu, ni sai poha kuräs, et kuis timä tohtsõ sinnä sija, odot, ma tapa tima ärr, ni võtt /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kõnõli pääle umma luku kõgõ, a velenaane kave ussõ taadõ kullõma, ni ütel mehele, et kullõnu äbäriku, ku meid kõnõlas, a mies ütel, et kiä nu tied, kas ilmah õigõ üts inemine nii um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kõnõli timä kõ uma jutu ärr ni üttel, et saagu esä imä tarõ laest vallalõ, a hõim maa seest vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kõnõli toolõ kõ ärr, miä kästi ni üttel, et nu ma lää, tädi poolõ suka ni nitsit tuoma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni kõrtsinaane ütel, et odot, meil um siih üts sant, tuo ütel hinne vana soldani naase ollõv, vaest tuo mõist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni köstre üttel, et mu jaos um sinine, ni lubas ka papi poolõ viijä, a ku läts tapmise aigu otsma, annakinna as papp tälle määnestgi härgä, üttel õnnõ, et sullõ olõ õi midägi vaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lakk pääle, a tütrek hõigas, et saa ai, vana esä, nii midägi õi, sa lakut külh vett a takast jäll jusk kõik vällä, a sa panõ pulk ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lask ka tuo vaene veli hinne ärr pettä, ni möi tuo kotikõsõ rikkalõ velele ärr, ni sai /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lasti ka soldan ärr minenä, ni läts timä vällä, ni tuli nu hinge tälle kõik vasta, kiä timä ärr oll lasknu ni noil ol poha väega hüä miel ni sai timä viel kõgõ suurõmba auu sisse, et kaeh, seo vna ilma õnnõlta soldan on viel kõgõ suurõmb hüätekij, vett timä päst ni pallo hingi ärr hukatuse seest, ni läts timä ka viel taivahe ni sääl panti timä pühä elo sisse, et timä oll ilmah pallo hüvvä tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lats jäi kodo är, a uma ratta jät't maasterahe maaha, ni nuu umma viil parhillagi sääl. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni lats üttel ni sai ka ii, ni üttel sulanõ latsõlõ, et läke nu mi ärr minemä, ni lätsi kah nimä, ni sai suurõ mõtsa sisse, ni sääl oll kullanõ maja ni elli sääl pääle, ni ku süvvä vaija oll vai midä muud, sõs üttel lats õnnõ ni sai kõikõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni leppe ka imä kokko ni võti ärr kuninga pujalõ naases, ni pei saja ärr, a kelleki ütle es, et kässi olõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lubas ka massa ni sões lätsinimä varalõ maalõ, ni tõi säält sändse kappi, koh kõgõsugumatsõ mängu sieh umma, miaesihinnest mängva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lubas tälle keisri tuo kah, a tütre pand neläda elotusõ pääle kinni, ni pand mitmõ kõrralitsõ vahi ette ni pitsati ka veel pääle, et kiäki mano saa ai, muudgu keisri esi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läpeqki-is inämb midägi kaia, laskma joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni läs ka timä sandi mano ni ütel, et kas sa vaest mõistat vanno jutusit aija, sõs mine aja kuningalõ, timä that kuulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts esä niisama kodo ni üttel, et saa ai ma joht ärr tuvva, ärr paloti silmägi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi esi kõrtsi a Mikitä jäeti järve vierde kotti ni tuo naas kotih tänni: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi hulga maad ni üttel valgõ susi, et nu võit, ti ütsinda ka kodo minnä, minno inäb olõ õi vajagi ni läts ka ärr umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi kah, a ku tuli tagasi, ni oll pada külm kõik in olõ õs sukugi keenü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi ka latsõ sinna ni kõnõli, et ta meil tätä tõi jäll koti kodo, tuo um väega hüä, and kõikõ miä vaija, ni jäll läts tuol miel hüäs, läts kaema ni ütel, et veli näüda mukkõ ka tuod kotti, miä sa nu tõi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi ka nimä helü perrä kaema, ni sai sanna mano, ni perremies iks viht sannah, ni jänes juosk kõgõ ieh, ni karas sanna otsalõ, ni kai säält ümbretsõõri, a repan juosk ümbrte sanna ni pand piiri, et inäb kiä piirist vällä saa ai, ni vana mehe, muudgu tuil, hõllo takah, ni sai sanna mano ni tundsõ ärr, et vana halv sannah oll, ni susi naas sanna ust vallalõ kiskma, a jovva as tõmmata, a ku vana kahr tull õnnõ ni haard /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi ka takah ajaja tagasi ni ütli pää perremehele, et vettä iks nimä tõist tied umma lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi katekeske mähkmit otsma, a lövvä-äs inäb midägi, oll ärki kaonu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni lätsi minemä ni tikõ tütär üttel, et mine sa ieh ni ku sõsar lätsõnno ieh, ni oll sinnä tarõ läve alla haud tuod pitte tett, et nigu timä läts õnnõ ni sattõ sisse, ni kaldsi tikõ tütär ni imä kattõkeste kuuma vie pääle ni huksi ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä jalksi ni väsü ärr, ni sõs üttel üts, et nu istu mo pääle, ni istõ kah ni naas nõtama, a midä regi liigoha as paigastgi, hott timä külh tänt ni pess perareke vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä kerikohe ärr ni noorõmb jäll takah koput kivikeisi ni sai sälsamah kullanõ tõld ni kullatsõ hobõsõ ni kullanõ mies ede pääle ni hinele ka kullatsõ rõiva sälgä, ni kullatsõ kängä jalga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä kostäle minemä, ni ai naane ka kunna rõiva maha, ni timä mies kai, kohe tiä nu pand, ni võtt palot nimä ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä kostälõ, ni oll kunna minnij ka ilosih rõivih ni illos noorik, ni kuningas sei ni kitt, et muil umma ka külh hüä piiraku, a kunna minijäl umma iks kõgõ paremba. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä ni võti Mikita kinni ni mõtli, et tedä massa ai tapma naada a ajagõ timä kotti ni kukkagõ jäve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nimä sinnä, koh kivikese oli, ni sääl koput tütrek õnnõ kivikeisi, ni sai jäll kullanõ hoppõn ni kullanõ tõld ni kullanõ pois ka ede pääle, ni kullatsõ rõiva sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi nu vele ieh minemä ummi hobõstõga a turak veli võtt peräh uma vasitsõ hobõsõ vällä ni pand vasitside rataste ette ni isti esi pääle ni kihot velile järgi ni tänt, et paeko iest pahru mehe, sinna tännä sika mehe, laskõ ilosal ieh minnä, kaunil karada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi sõsarõ kerikohe, ni sääl mõõdeti kõiki jalgo perra, a sünnü üs üttelegi jalga, ni kuningas küsse perrä, et kas mõni um viel kodo jäänü? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi sõs puja otsma, ni lätsi tied pitteh ni tuli kolmi pooli teije lahkõ vasta ni oll sääl üts tulp, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätsi takah ajaja tagasi ni ütli pää perremehele, et näe es mi nu muud ku kerik oll tie veereh ni papp seeh laul, ni kats inemist oli kerikoh, nu ütli, et kiäki olõ õi müödä lännü, vettä iks tõist tied umma lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts jälle mies keräl takah, nikavva kui sai ka tõnõ esa kodo, a olõ õs sääl essä kotoh ni timä kõneli imäle umä asä ärr, a tuo üttel, et ma näi külh noid timä käeh, a tiijä ai, kohe täll ni umma pantu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts jäll minemä, a vanõmba sõsarõ lätsi iks ieh ni tull näile suur jõgi vasto ni üttel, et kulla tütrekese, puhastagõ minno ärr, ma anna teile hinne seest iilinge kivve! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts jäll tima säält edesi ni sai jäll tarõkõsõ man tuo juosk kanaseere pääl ümbre ni üttel jäll, et tarõkõnõ jää saisma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts jäll tsura kivi mano ni ikk, a tütrek tull mano ni küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka kaubamies ni küsse ubina müüjä käest, et miä tuo päälmäne upin mass, a tuokõnõ ütel nariperäst, et sada ruublit ni kaubamies ka muudgu võtt ubina ni and tuo raha kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka mies turgu, a nigu sai õnnõ turu pääle ni tuli8 rahvas hulgahna mano, ni kõik muudku üttel õnnõ, et miä turg hinno pand, tuo iest mi ärr anna. ni ängäti talle sõs sada ruublit, ni mies and tuo iest ärr, ni ost hinele miä õnnõ vaija oll, a naisele nei ka kumakut kodo, ni naane võtt kirot tõsõ suuräti ni saat tõsõl pääval jäll mehe tuoga turgu, ni sai jälle tuo iest ka niisama sada ruublit, ni tõi hinele, miä vaija oll, a naasele ka kumakut, ni naane jälle kirot räti ni kolmanda pääva jäll vei mies turgu ni iks sai sada ruublit. ni kõik liina rahvas jo kõnõli, et sääne mies käü räte müümäh, ni kuuldu jo heliü kuningalõ ka kõrvu, ni tuo kuts mehe hinne mano ni küsse, kost timä sandse paha ilusa räti saa? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka ni küsse, miä um tetä, ni ütli, et ragogõ nuori tammi ni timä läts jäll ni ütel koolulõ, et sul kästi noori tammi rako, ni läts ka kuol ni ragi kõgõ ajastaiga väikeisi tammõkõisi ni ajastaga peräst läts küsümä, miä nu tüös andas, ni jäll läts soldan küsümä, miä nu koolulõ tüös saa ni ütli, et ragogõ nu keskmäitsi tammi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka teeda ni tõi tütre tarrõ, ni oll tõnõ ilosih mõrsa rõivih nigu vaija õnnõ, ni sai vanal halval süä täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka timä õisist müödä ni sai klaasitsõ mäe mano ni sääl oli kuninga tütre mäe otsah ni pahakarp oll kangli all, a ümbre mäe rahvas muudgu tsiuglõ õnnõ, a kiäki saa as mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka tuo mies hauda, ni kuuld, et kiä siih um käünü, et ristiinemise hais um tarõh, a tütrek ütel, et käü üs kiäki, ni vana halv naas tarrõ piteh otsma ni otsõ kõ kotusõ ärr, a saa as kostki midä kätte ni ütel õnnõ tütrekulõ, et kae midä süvvä, ni tuo tõi söögi ni jäi jo täll süä raaskõsõ ala poolõ, ni naas tütrek kõnõlama, et kullõ kuku papa, miä ma naksi mõtlõma, ma kuuli, et võramaa seeh um haug, um risti siih, a miä tiä süüdü um tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka tuo turak häräga minemä, ni läts tied piteh ni tull suur mõts vasta, sääl üts puu tie veereh räksahti, ni tuo turak ka jäi sinnä kottalõ saisma ni ütel, et ah sa tahat ka härgi osta, kiä sa üte ruubli annat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka tüdrek mõskma, nii mõsk pääle, a miä inämb mõsk, tuo iks mustõmbas lätsi, ni naas jo väega murõhtama, ni sõs tull üts saks tälle mano, oll nelä nulgaline küpär pääh, ni mereruonõ kepp käeh, ni tuo küsse, et miä sa ikõt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts ka vahtsõ hummogu kaema kieli, ni oll jänes keelihni jällki võtt timä jänese keelist ärr ni pess, pess täist, ni perakõrra jäll lask mõtsa ärr minnä, ütel, et seo um mi papi pini, ni ku tuo jänes läts mõtsa, sõs timä lask viel perrä villu, et miä piniõigõ kieli otsis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts kiräviija tagasi minemä, a vana velenaane pühüs jäll kuts umalõ poolõ sisse, ni süöt ni juot sääl ni pand magama, a sõs jäll vaeld kirä ärr, ni tekk kirjä, et olgu õnnõ tuo imä ni lats ärr häötet. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts kuninga poig kodo ni sääl oli ka murõh hoppõn ni tsirk ni mõrsä kah, milles perremies oll hukka saanu, a timä naas nu ummi asjo kõnõlama, mia timä oll tennü, a kiaki tedä usu us, ütli õnnõ, et koh sul täht um, miä sa olt tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts kuninga poig uja vierde ni uot sääl, ni tull ka õhvakõnõ tsuklõma ni tima tahtsõ tõist kinni haarda, a saa as, ärki poes käest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts lask Mikita vällä, a tuo üttel, et mine sa nu kotti ni ooda sääl raaskõsõ aigu, nikavva ku ma kotost taha tuo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts mies ni sai havvõ mano, ni tuoka nõusõ, et miä ma süüdü olõ tennü, ni timä ütel, et sa veli olt katstõistkümme laiva täüt sõtta ärr söönü ni sa saa ai muido ärr, ku tie jäll terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts noorõmb veli kodo ni tõrvas paja ärr, a esi läts tarrõ ni linnas koa tsirk paja pääle ni jäi timal jala kinni, a veli võtt säält tsirgu ni heidäs magama, a tsirgu pand ka hinne kõrvalõ, a ku hummogu üles tull ni näkk, oll uma sõsar jäll käeh, nigu innegi, ni magasi hinne kõrval. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts poig minemä, ni läts läbi linna ni näkk sääl, ku tütrek ummõl aknõ pääl, ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sinnä ni and tikõ tälle tüos villa mõskõ, nu oli musta ku tõrv, a tälle kästi, et neo olkõ mõstu ni valgõs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sis kunigas Korniliusõlõ mano ja naas' sõbralist juttu ajama Korniliusõga. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni läts sis päiv edesi ni sai poolõpäiva aigu sängü mano, ni kai, oll säng otsani ärr laotät, muudgu tüku õnnõ viel olli maah, ni saakinnu us päiv puhata, ni lätski väsünült ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts soldan hummogu kaema, olõ kimä äs inäb lõvvi, oll tütrek puha illos tarõh, tälle kõgõ magusampi süöke ni juoke, ni and viel ütte tühä punga ni üttel, et ku rapputõllõ õnnõ, sõs tulõ kuld vällä, Ni soldanil oll tuo pääle väega hüä miel, ni tütrek üttel vielgi, et ku tahat, sõs võtta mino hinele mõrsas, vett ma olõ kuninga tütär, külh mu esä sullõ kõikõ and, miä tahat, ni pand hüäle paigalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sõs noorik ka otsma, ni sai ka tarõkõstõ ni ahi palli, ni läts timä ka aho taadõ ni kuuld ku sõit jäll hobõsõga ussõ, ette ni tull tarrõ ni lei kannõlt ni laul: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sõs peremehe mano, nu kõnõli tuule uma asa ärr, ni and püssü, ni vett punga ni puist säält peremehele säitse püttü kulda vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sõs tõsõl hummogul jäll päiv esi käümä, ni sai perehvaitka aig, ni tull Nigul söögiga likatõh, ni kaivas, et kae nu pääväkene, ma inämb jovva ai sullõ süükigi tuvva, vett sa minno eelä paha halusahe ärr pessi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts sõs vaesõkõnõ uma hobõsõ manu võtt ümbre kaala ikk sääl ni kaivas, ma tiijä äi kohegi minnä, a hoppõn üttel olõ õi tuo määne hädä hädä um viel ieh, istu nu mullõ sälgä õnnõ, ma vii sinno mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tied piteh ni putu mies vasta ni üttel et oh imeht ilma pääl, rahva naaru maa pääl, et mies istus sika säläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tima iks edesi ni sai tädi poolõ, ni tõsõ oli säol ieh ni ku tedä näi, naksi ütlemä, et kaegõ nu vana pühüs ka um siijä tulnu, läke nu mi ärr, ni lätsi kah ärr kodo minemä, ni sai jõ vierde ni saa as kuigi inäb üle jõ, jõgi vett juosk nigu mürisi õnnõ ni ku lätsi läbi minema tahtsõ ärr otsani uputa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä esä mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä jäll iks edesi ni näkk, ku tie veereh tulba taplõsõ jo mitu sada ajastaiga ni nu näi ni küsse, kohes läät, ni timä ütel, et ma lää pää halva poolõ, ni nu tulba ütli, et ku sa läät, sõs küsü miä patu mi olo tennü, ku meid siijä um pant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä jäll kivi mano ikkõh ni tull tütrek vällä ni üttel, et Ivan Ivanovits, miä hädä um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä kah sinnä ni küsse üömaija, a velenaane kärähüt, kohes sändse närdsaku viel siijä nu mahusõ, ku kuningas siih um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä kodo minemä ni tull tie pääl vanamies vasta ni küsse, et pujakõnõ, kas sull kirjä ka üteh um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts timä kuninga mano ni läts väega pelgämisi, a kuningas käsk tooli pääle istu ni jutu naada ajama ni sõs naas tõnõ alustama, et vanalaigu oll suur rkas ni timä käsi väega hüäste käve, ni miä tälle õnnõ ängati, tuo iest timä kaupa /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tsura tarrõ ni and kätt esäle ni emäle, a imäl oll väikene poig üsäh ni toolõ anna as, a imä naas ütlema: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tuod aigu ärr ajastaka kats kolm, ni sõs oll võõra maa seeh väega illos kuninga tütar ni läts tuo kuninga poig sinnä hinele naist võtma ni ku sõs läts, läts tied piteh jalksi minemä ni ku sai söögiaig, sis istõ maaha süömä ni sei sääl, pääle tuo jäll lätsminemä ni läts nikavva ku tull õdagukõnõ kätte, nakas jo päiv ärr minemä ni kaes, kost üömaija saa ni oll ka sääl tie veereh üts tillo tarõkõnõ, a sinnä oll akna ala saiba pääle kirotät, et kiä mu naase ärr heidütä tuol pää paku pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts turak kutsma, sis kuts, et naase tulkõ praasnikile, a latsi toogu ui üteh, ni tuli ka sis naase kokko, a kelgi es olõ latsi üteh, sis ütli, et mis latsi ka tuo us? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tütrek saja ni sääl jäll naati tälle kõnõlama, et sa võta iks tuli ütteh ni kae üöse, määnes su mies um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts tütrek sinnä noid tuoma ni jäll murõht väega, et kuis ma kõrda saa, ni tull jäll saks mano, ni küsse, kohes nu läät? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni läts veli vana naase mano ni kõnõli toolö ni tuo üttel, et kulla puja, olõ õi tuo joht teie uma sõsar, kiä teil kottoh um, tuo um iks määne kurä tütär, a tuo tsirgukõnõ um külh ti sõsar. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni lätt kats santi, niq pallõsõq väega, kas võimalik olõsi üüsest võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni lät’s timä ka uma varsaga öüt’si. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni lõvi naas pakku minemä ja jalast jusk kõvaste verd, ni soldan läts täle iks jälgi piteh takah, nikavva ku sai suurõ mõisa mano, ni sinnä lätsi jäle sisse, ni soldan läts ka iks takkah, ni läts kergõst trepist üles mitmätsõ kõrra pääle nii sääl oll ütteh tarõh lõvi sängü pääl maah, a ku tweda näkk, naas inemise muodu kõnõlama ni üttel, et ma olõ ärr nõijut tütrek, a ku sa hüä julgõ mies olt, sõs võit sa külh minno ärr pästa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ma sõs otsusti, õt ei – vara viil. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Nime "Okõaania" mõtõl' 1831. a. vällä prantsusõ maiõuurja d'Urville'i Dumont. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ok%C3%B5aania
Ni mehel olõ õs tuo peräst midägi ni ütel, et Jumala teno, ku iks timä ka ärr saa ellä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimekiri om saad lihtsä inglüse keele Vikipeediän 29. põimukuu pääväl 2007 olnu nimekirä ümbrepandmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Nimelt Jaani ööl lüvvas tähtsa kivi küle all lapju kellä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nimelt hoita, mitte kaitsa. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Nimelt kui ta üte võikese latse umas ohvris om võtnu, sis pühitas tare puhtas, nink pandas ask läve ieh palama, ja säetas luud pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nimelt kõnõldas, et Kristus ollõv sündünü lambasõimõn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nimeltl mähkme. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Nimelt mõni maja edesi jäi Vanemuise väiku maja ni Merca tüükoht, kost oll lähkül jututamah kävvä. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Nimelt nii, et pesso ehk takla, külmä vett ehk lummõ pääle pandas ehk et rõivanartsoga haav kinniq mähitäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verisuun
Nimelt paistus y ollõv üts põhjus, mille om võro keelen vabahelükokkokõla nii ilosahe alalõ hoitunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Nimelt püüdse ta korgit mäki pite tulla, et tedä inämb aigu haetasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nimelt õi tohi’ siin mitte ülesvisat kivik, ku tä maastvõõdõdõ kivi mano satas, mitte toolõ külge putto’ ja triksahtada’, vait timä piät sadama tuu kõrvalõ ja „ilmahtamma“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nime om saanu suvõülikuul Karula kihlkunna Kaika külä perrä, kohe võrokõsõ 1989. aastagal edimäst kõrda kokko tulli. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Nime om tä saanuq Wrangelli mäe perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_m%C3%A4eq
Nime pandmisõ man võidi rehkendäq nädälipääväga, kuna lehm sündü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Nimeq niguq kalaq, kiä tulõvaq ja lääväq. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Nimetämiq tedä edespiten Informandis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Nimetüse liivi kiil ommaq nä ildampa tõisi rahvidõ kutsmisõ perrä umas võtnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Nimetüs uandi om peri Ugandi muistidsõ maakunna nimest ja tuuga om tähüstet innekõgõ tuu muistidsõ maakunna maiõ pääl olõvit tarto ja võro kiilt vai naidõ kiräkiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Nimetüs ugala om saad muistitsidõ maakundõ Ugandi ja Sakala nimetüisi kokko pandõn, et ka mulgi kiilt üten haardaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Nimi: http://www.sprakochfolkminnen.se/om-oss/verksamhet/meankieli.html?contactUserId=247.636e3d31313232776562622c64633d73697465766973696f6e2c64633d7365&state=showSendMessage&sv.url=12.68a1020114182b182ac37ff
Nimi Kanada tulõ irokeesikeelitsest sõnast kanata , miä tähendäs küllä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Nimi Pakistan tähendäs urdu ja pärsiä keelen "puhtidõ maad". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Nimi Szombathely tulõ ungari keele sõnost szombat 'puulpäiv' ja hely 'kotus'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szombathely
Nimi Verrev Rist , midä sakõstõ pruugutas, om veitse essütäv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Nimidetüst mõtsast üts verst maad võro poole minnä olevad hääd kätt vanast üts sala viina koda ollu; vana viinakua kaivu ase olevad viil parhilla tunda ja tammõ salvõdki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ni mies iks pollõl pühä Nigolot vi vei tölle andid, et iks temä kesvärooskõst hallu iest hoijasi, a vett, avita as tuo veli midagi, ku tull õnnõ süküs ni sai suur hall ni võtt mehe kesvohese kõnihe ärr ni sua as tisõlõ midagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies iks viht sannah, ni vana halv tõhut, et tie ruttu, a timä pallõl, et lasõ minno viel ütes vooris vällä, sõs ma saa valmis, ni tuo ütel kah, et tulõ sõs viel, ni timä tull, ni hõigas viel sulasit, ni tuo voori aigu kuuli kõik ni ütli, et võeh, õigõ külh um, vett perremies meid hõikas, läke õnnõ kaema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies jäi väega murõhtoma, ni läts kodo ni kõnõli naasele, miä kuningas oll käsknu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimies kõnõli, miä talle kuningas oll käsknü otsi ni sõs üttel esä, et mine sa ütes pääväs mu iest käüma, ni ma nikavva tuo sullõ mõõga ni kandlõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies küll iks rükke ni rükke ni pollõl päivä, a midä, avita as tuo iks midagi, ni lätt iks ärr pääväkene jumalile ni mehe tüö jäigi poolikulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies küll iks tess hinne meelest, nigu tsilkõ õnnõ, a pääväkene noos jo alla vierdünü, ni tüöd oll iks viel pallo, ni jovvagi is valmis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies lubasi kah ni pini võtt mehe hinele sälga ni vei ummi värehtide taadõ, ni sõal tull mehele vanõmb tütär vasta, a ku esa tuod näkk, heitü timä väega ärr ni üttel tütrele, et panõ nu hinnäst rõivilõ õnnõ, vett sul um nu ärr minek. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies tekk nii ni läts keräl takah, nikavva ku tatõ vastu putu, miä kahejala pääle oll tett, ni sinnä läts mies sisse ni kai, üts tütrek oll tarõh ieh ni tuo käest küsse timä maka ni knnält, a tuo üttel, et ma tiiä äi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni mies viht sannah, ni naas jäll halva pallõma, et lasõ mull viel tõistkõrra minna jumalaga jätmä, ni tuo lubas ka viel, ni timä jäll läts ussõ, ni hõigas, et jääge mu sulasõ jumalaga, ni tuo voori aigu kuuld repän ka ni ütel, et mi perremehel on iks määne hädä, ku timä kutsmeid, a tõsõ ütli, et kiä nu tied, miä sa vast kuuli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimi novvembri om tulnuq kuu ladinakeelitsest nimest November , miä ummakõrda om tulnuq ladinakeelitsest sõnast novem (ütessä). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Ni minti ka tälle perrä ni tuodi sinnä, a ku teda rahvas näi, naksi kõik hagõma, et kas tuost nu saa õigo määne kuninga minnij. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimi om tulnuq tuust, et keskaol peeti tan egä nädäli puulpäivilde laatu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szombathely
Nimistühe oodõtas kirjapanõkit kogokundõ ja paikkundõ elävist kombist, midä om edesi ant aost aigu vanõmbilt noorõmbilõ ja mille jakkumist tahetas edespidigi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Nimistü otsa teivä valla võrokõsõ ja hiildasõ, kiä omma uma kandi perändilisi tiidmisi joba kodolehe pääle pandnu, kirjapandmisi oodõtas nüüt ka tõisi nukkõ ja kogokundõ käest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Nimisynno tüübitabõlin om egäst tüüp'synast annõt katõsa muudu: ütsüse nime-, uma-, osa- ja sissekäänüs ni mitmusõ uma-, osa-, sisse- ja päälekäänüs. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Nimisynost om ant kolm põhimuudu: ütsüse nime-, uma- ja osakäänüs, noidõ perrä tulõ tüübinummõr': aid , aia, .aida 33 ; tuu:m' , toomõ, tuu:mõ 35 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Nimisõnaq: käändmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Nimitedu j?rve ?mbrel omma p?hja ja l?une pool korge kallasdiku ja m?e, ent hommongu ja ?dagu pool om aiglane m?gestik piiris een; j?rv om k?ll vanast paljo suuremb olnu, kui n??d, sest et m?e', v?li veest kaugele omma j??n?, kuna selle vahe p??l n??d m?d? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nimi tulõ kreeka keele iihnsõnast "tetra-" ja sõnast "tennis", miä om Pažitnovi kõgõ meelelidsemb sport. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Nimi vinne keelen om Великая (Velikaja), läti keelen Mudava, võro keeln Pihkva Imäjõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Ni miä nu mehel tetä sändse kotiga, tohe es inäb tõist vallalõgi võtta, oll jäll tõnõ jo mitu päivä jo söömälda, a sis tull meelse, ütel, et saa ai muido latsõ, ku minke rikka lellä, kõnõlgõ sääl, et meil vett esä tõi viel nu paremba koti kodo ku mullunõ olgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni miä nu mehel tetä, sõnna vaija kullõlda, ni läts timä tuo hobõsõ mano ni kaivas taolõ umma hätä, a tuo ütel, et kaeh, kas ma keelä äs, et putu ui tuod, a ka sa es kullõ, a ka nu olt hädäh, vett väega halv um tuod tsirku kätte saija, vett tuo hurmatsirk um õnnõ üte silmäpilgu pesä pääl, a ma valva tuo aa ärr, ni sõs ma sõida säält tuol aigu müöda, a sa õnnõ olõ valvas haardma, ku ma kotõlõ saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni miä nu sõsarõl muud tetä, ku minnä sõs minnä, ni läts timä aita rõivilõ pandma, ni tuo veli pand lõvi ussõ pääle vahtma, et pakku päse ei, a timä süläs õnnõ kirstu pääle ni sõs kõnõli tuo slg lõvilõ vasta, ku lõvi iks küsse, et kas olt jo valmis, sõs slg iks ütel, et olõ õi viel, ni kõnoli nikavva ku ärr kuivi, atuo sõsar läts sainapilust vällä ni läts pakku ärr mõtsa ni läts mõtsa piteh, a sõs kuuld ku tuo lõvi ka tull tälle järgi tulõma, sõs timä läts ütte kuustõ üles ni ku lõvi tull täl takah, es saa tõist kätte, muudgu otsõ nuhkõ mõtsa piteh ni peräkõrra jäll läts tagasi ni sõs tull tumä kuusõst maaha ni läts edesi minema, ni läts pääle nikavva ku sai halva poolõ, ni jäi üöses sinnä, ni sääl oll tuot halval illos tütär kotoh, tuo võtt tedä ilosahe vasta. a olõ õs kuki pallo aigu, ku tull ka vana halv kodo ni hõik jo kavvõst, et tütär Päiväse, pästä värä annuska arota vallalõ, häräsitt häitses, lehmäsitt lagonõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni miä nu varõsõl ka muud tetä, ku pidi ärr tuoma, miä taheti, ni sõs panti timäle pudeli kaala, sõs timä linnäs tuo läte mano, koh oll elläv ni kasuv vesi, sääl oli soldani kolmõlt sõnnalt ümbrele vahtma pantu, a tuo varõs linnas üle soldannõ päise iks lättehe ni võtt pudeli vett täüs, vett mõnõ soldani küll ütli, et löögö sääne sitt maaha, a tõsõ jäll ütli, et laskõ nu vaesõl zirgukõsõl ka /loetamatu/ hõmmätä, kost tälle sõs muido saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimmati viil võro keelen lugõmisõ, niisamatõ võrokiilside saatidõ kullõmisõ-kaemisõ tähtsüst jm. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Nimme Iraan ommaq iraanlasõq esiq tarvitanuq joba sassaniide aost (226-650) pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Nimme "Kongzi" pruugitas Taiwanil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Nimme "Laozi" om sagõhõhe pruugit ka ku " Daodejingi " sünonüümi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laozi
Nimme Vorošilovgrad kand' liin aastagil 1935–1958 ja 1970–1990. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Nimme tasos viil märgütä, tollõ ma jäti räpinäkese Aruste Viido oppusõ perämädses: http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
«Nimme viska aúa kohegi halvastõ ja mõtlõ, et vot ei panõ kõrda,» jutust’ Karel. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Ni muudgu istõ õnnõ10 parrõ otsa pääl, ni kai11, kuis susi tõmmas maah rehepesmist, nigu tolmõli õnnõ12. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni muudgu pidi iks mies noilõ ka perrä minemä, sis lätsi hobõsõga, ni hoppõn opas, et tie mullõ saa puudalitse raud nuija, sõs ma lää noidõga merse ni lohu mereh kivi ärr ni võta säält karbi vällä, a sa ooda mere veereh, a ku mi õnnõ karbi kätte sua, sõs olgu meil ruttu tultu õnnõ ärr, muido naatas meid takah ajama, a sa olõ hüä valvsa, ku ma ütte rauda tilistä, sõs sa jo olõ kaatsalda ni ku ma tõist tilista, sõs sa olõ jo hammõlda ni ku kolmadat tilista, sis olõ õnnõ värksa merde kargama ni mullõ sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimä' pidava' sääl kerigo sünnipäivä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nimä' tõi papi, pei pallusi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Nimä ei ka mehe üteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nimä eläse mäe seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä es taha muud ku olut ja viina. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Nimäh jääväh sinna kinni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Nimäkese lätsi tei ka nii, a ku sai mäe takah kokko, oli mõlemba kahru, tõnõ esäne, tõnõ imäne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimä kolmõkese võtiq syja kokko jaq võidiq nuuq rüüvli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä kyik seleti ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä kävevä väsimädä ja ilmarvamada pallo maad edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nimä küüsevä tuu raha oppaja käest: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nimä lätsiq kaq sinnä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä naksi ka katõkese otsma ja löüse ka üte pütü pedäjä juurõ alt arki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nimä nõudva hindäle kah Euroopa ja Ameeriga inemiisi elokvaliteeti. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Nimä ommaq syss pühäse iih põlvildõ maah ja pallõsõq surnutõ iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä omma traditsiooni kandja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Nimäq aida takah võtiq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ei usuq."Nakka söömä, me inne ei usu, et sa olt tuu, vast sa vaimulitseh ynnõ käüt." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq elliq esäga katõkese kygõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq eläseq ta sinidse pääl, nigu põrmadu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq heitü arq ja mõtliq, et om külätsura. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq häödiq ärq pall'o rottõ ja hiiri, mood'o nuuq olõs silmäq pääst ärq söönüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Nimäq jal tulliq kodo ja imehteliq, kiä siih käü sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq jo tiidseq, et tahtsõ hauda panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq jo üt’stõist hoiq ja es kaeq liina rahva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kah pals’si, et ku jummal’ meile annasi üt’egi latsõ, miq tuu anna ar jumalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kaiq, et üt’s san’dikõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kargasõq (= tantsivad) katõkesi ja tirahutvaq (= tilistavad liuaga, rätti raputades) noolõ, kiä rahha piäväq anma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Nimäq kats kõrd aastah palsiq, nigu Tuuma pallõmise aig oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kivvega takast külq viil, a midägi saa-as tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kolq aastakka väega ilosahe sündüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq kolssada aastakka magasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Nimäq kyik, et kuis nii, saq olt joq kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq käveq jal umah par’gih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq käveq sannah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq käüüs kül’li pit’e kor’atõh, nimäq käveq ynnõ ker’kide mano, ku sään’dseq rahvakogomise pääväq ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq köüdet’i mõlõba kin’niq, pan’ti laiva ja tougati mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq lasiq, nigu hannaki pikäh, sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq lasõi üt’stõõsõst vallalõ, hoitva kotõst kin’niq, et uma summ jääi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq lät’siq lavva takah tül’lü, nimäq es tunista jumalat kolmõh näoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq mat’iq pää uiboaida, üt’e uibo mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq nii teiq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq olliq krõõbinu kirotõtu maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq olli õks niipallo yndsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ol’liq jumalaus’kjaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ol’liq nii halusaq, et õs võiq sõrmõ ka mano pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ol’liq nii kalõst ar län’nüq tuu süä näil, es tahaq syss kah võtta uskvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ol’liva sääl kolq üüd-päivä, kygõ pals’siva jumalat, es lää mantki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ommaq Jumalalõ kõõ parembaq abimehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ommaq Jumalalõ lähembäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ommaq kah pühäq olnuq, ommaq jo pühäq luuduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ommaq ka pääas'aligult mustlaisi stereotüübis nii muusikah ku rõiviidõ stiilih. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Nimäq ommaq mul mito kõrda läbi loetu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Nimäq ommaq müünü syjalõ kohopiima ja pandnu vett mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq ommaq tsõõrih, üts tütrek sais keskeh; tuu om mõrsja, rõivas pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Nimäq pagõsi mõtsa uustõ arq, oosyh el’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq pahasi arq, et sa ei kõlba arhereih ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq palsiq, et kui näile saasi poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq piät surmani ammutama, et milles omma tennü säänest tükkü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq puhkasõq sõs, kui miiq makamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Nimäq päsei säält surmani vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq rehele õks es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq saavaq syss ilmah ar elläq, ku üt’s laisk, tõõnõ virk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq saiq varahampa mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq syss lät’siq uma op’ipoisigaq, Jelisseiagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq sääl kynõlasõq, kuningas kullõs saina takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq tahtsõ, et muudku väl’lä küläst, et ti ribõlõt siih uma katõ myytmala pääl, nakkat viil nurmõjako ka tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq tahtsõ piitrepaastuh Ruuta hainalõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq teieq nii, et näq panti nigu karistusõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq teiq sinnä vahtsõt tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq võtvaq linsi vällä ja andvaq inemisele sõs prilliq, miä niisama võlvit ommaq kui silmä lins. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nimä q õks sis ütli q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Nimäq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimäq üt’li, et jah, mi anna kül sullõ süvväq, et kannaq mi rüäq kuhja ja pan in’ne pääväminek’it päävihk pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni märk sõs köstre, miä tetä, ni ku sai pühäpäiv, ni lätsi kerikuhe, ni ku tull köstre kõrd laulda, naas tõnõ laulma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nimä saa-ai ummi tunnõ muido täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nimä saava parembahe arvo, mis miis tuu S. om. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Nimä saiva avvohinnas hammõ kiräga «Aigu om» – päätähtsä mõtõ Võromaal savvusannan käümise man. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nimä saivaq üte küündlejalaq arq võtta ja tuud naksiq pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä surma joht es pelgä, selle et ütel olli kuningarõivaq all ja tõõsõl papi rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nimä säält: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nimä tahtva kah suvõl mi muudu välän lihha kütsä ja ütekõrdsit plastmasslivvakõisi minemä pillu. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Nimä teivä iiskätt ehitusetüüd. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nimä teivä üte otsata pika redeli ja aiva [ajasid] selle sis müüri nõale püsti, nink naksiva ütstõsõ takah müürü pääle üles ronima. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nimä unistasõ minkastki. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Nimä vasta, õt kas ilma lihalda ruuga olõi? http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Ni naane jäll nigu heitü õnnõ, üttel, tuo ikstulõ mies kodo, ni saks üttel, et kohes ma nu pakö, ni naane käsk täll ka korvi alla mennä, ni tull diakon, tuo tõi ka oma kosti ni üttel, et läke nu tüö pääle, a naane jäll üttel, et aigu um, ega ruttu olõ õi, vett inne um vaija viel süvvä, ni naas süöki tegema, ni tekk , nikavva, ku kuuldu väläh kopõnat, ni sõs karas üles, üttel, et väeh kiä tulõ, vaest mies um, ni üttel diakonilõ, et mine sa sinnä kambrõhõ, ni naka käsikiviga jauhma, sõs saa ai mies arvu, miä osä pääl sa väläh olt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naane kütt sanna kuumas, ni ai aho vereväs nigu helm, ni ku tull mies kodo, ni ütel naane, et mine nu sanna, nu um hüä sann, ni mies läts kah, a vana halv läts ka takah, ni hõigas ruttu, et vihu nu viel, miä vihut, vett ma tõuka su ahjo peräh, ni kütsä su ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naasel iks hõlke süa sees, ni tulõ õs uni, a ku mies kõrval magama jäi, sis timä kumbahti päähä ni löüse, et hiuste seeh olli sarvõ nuti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naasel ka oll hüä miel, et ärr sõa käest päsi ni sõs pääle tuo lätsi nimä mõtsa haina mano ni istõ nimä rattil sälä kokku kääntü, a tuol mehel oli liinast saija ostõtu, ni timä visas nu saija korgõhõ üles, nigu pillu õkva taadõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas jo hirmsa kõvastõ maa mürisemä ni oll jo otsani vana halv näil kundsah, ni ütel kassikõnõ, et Ivan Jurevitsh, heidä rätt maaha ni timä heit kah ni sõs sai tuost tuline meri taadõ ni säält inäb saa as vana halv kuigi üle ni muudgu läts ummi latsõga jäll tagasi, a tuo kuninga poig läts jäll uma naasega umma paika ni naas ilosahe elämä ni eläse täämbätse pääväni vaest viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas jo vana halv pia järgi saama ni ütel tuo kassikõnõ, et oi Ivan Jurevitsh, väega lähkuh jo umma, otsani saava jo järgi ni ütel, et miska tuo tahk maaha, ni visas kah, sõs sai väega suur kivine mägi ette ni väega nilbõ kah, et es saa kuigi üle es ümbre minnä, a iks vana halv võtt lohk tuod mäke ni tekk sinnä trepi pääle ni tull jäll iks järgi tulõma, a saa as inäb tühäga järgi, vett kuninga pujal oll tuo jovvu pusat üteh ni võtt iks säält hinele jõudu ni and hobõsõlõ kah ni sai nuo hirmsa kõva minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas jäll mõtlõma, kuis väümiest saasi huka saata ni kuuld ku kõnõldi, et võra maa seeh üldäs ollõv väega suur halv, ni käsk väümehele, et olgu sull mint sinnä küsümä, kuas um viel rikamb mies maa pääl, ku ma olõ? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas jäll säält ärr tulõma ni käve iks ni otsõ, kunas rahvahe saa, ni kuuld ku kikas kirg, ni läts timä ka tuo helü pääle, ni sai küllä, ni sääl küläh kõnõldi, et sõda juosk läbi siist, ni timä naas ütlemä, et ankõ mullõ ka vaesõmpi rõivit, ma lää ka sõale vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas2 ka maitsma, a süläs edimätse suutävve maaha, ni ütel, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni naas ka sõs mies minema ni sai kodo ni läts tarrõ ni sääl näkk, ku naane katü tsura vaihõl magasi, ni timä pahasi hirmsahe ärr, ni nõst jo käe mõõgagaüles, ni tahtsõ noid tsurrõ ärr tappa, a halgahtu viel tuo oppus mielde, kuis kästi, et nõsta käsi üles, a alla lasku ui, ni sõs haard ka timä käe tagasi ni naas trurrõ tunistama ni tundsägi ärr, et na timä uma puja olli, vett timal oll kävvüh puhu pallo aigu ärr lännu ni nikavva oli täll poja sündünü ni suurõsgi jo kasunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas ka tungäl ilosahe kasuma, ni sai lehe ni häerme otsa, ni tuo oll uibu puust tungõl olnu, ni kasvi ubinagi otsa, ni sai jo ubinit maitsagi hinele ni latsõlõ kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas kottoh elõmä ni läts säitse ajastaigu müödä ni läts ütskõrra ussõ ni halgohti mielde, vett mul kodo tullõh noorik ka ütteh oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas ku jäll kerä ieh vierdämä, ni mies läts iks takah, nikavva ku sai tarõ mano, miä kanajakakõsõ pääle oll tett, ni sinnä sai jäll kerä saisma, ni mies läts tarro ni löüse jäll tütreku tarõh ni küsse jäll mõka ni kannõlt, a tuo üttel, et tiijä ma ko joht üttigi hääste, a sa mine iks viel edesi, nikavva, ku mu esä poole saat, vaest säält saat kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas kuninga poig valgõt sutt pallõma, et seo kuninga tütär um mullõ väega meeleline, timä um väega illos, ni timä lätt mullõ hinele tarbis, ni tahtu ui kuigi ärr anda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas märaga tirgütamä, ni saa kinna õs inäb Juut tõsõlõ järgi, ni muudgu läts tühält kodo ni üttel naasele et kaenu määne petüs oll, vett ärr nu vei rõiva ni raha ni peräkõrd anni märä ka viel ärr, tuo oll suur pini, ni pess tõnõ naist viel armõtuhe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas timä kõnõlama, et ankõ seo tsura ärr mullõ väüs, ma massa teile pallo rahha, ni maastera perremies ütel, et ku nu tahat, võit nu saija kah, ni anti tälle tsura ärr, ni timä saat tsura umma kodo minemä ni kirot kirä üteh umalõ naasele, et ku kodo saa õnnõ, sõs olõsi raot poisil kirvõga pää otsast ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas tuo mies pallõma, et tie nu muka miä tahat, a lasõ minno viel ussõ, ma jäta umma tallo jumalaga, ni lubasi ka timä minnä, ni läts vällä ni hõigas, et sulasõ, jääge nu jumalaga õnnõ, ni vana halv naas rututama, et vihu õnnõ ruttu, ruttu, vett mul olõ õi aigu ni läts jäll mies vihtma, a jänes kuuld, ku mies hõigas ni ütel tõisilõ, et tiijä äi, miä mi perremehel viga um, ku timä nii hõigas, et jääge nu sulase jumalaga, a tõsõ ütli, et tuo võls, kuis mi kullõ õs hõikamist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas tõnõ jäll säält jumala pääle minemä, et iks kohe rahvahe saasi, ni sai iks mõtsast mõnõ maräkõsõ, tuoga pidi hinne üleväh, ni käve, käve, nikavva, ku sai kuninga liina mano vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas tõnõ minemä ni käve mõtsa pitteh ni sai vana tikõ mano, tuo üttel et saa ai sa inäb siist mõtsast vällä, muudgu tulõ ärr mu mano tütrekus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas tõnõ sõs pääväkest pallöma, et kulla päiv, hüä päiv, mingu ui nu alla, ooda nu nikavva ku ma kuhä ärr valmis tie, a muido saa ai ma midägi ni olõ õi mul veli kohegi minna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naas veli ütsindä kodo tulõma, a sõsar jäi mõtsa ni muudgu käü, käü, mõtsa pitteh, a olõõ õs midägi süvvä, muudgu kah löüse marõkõsõ õnnõ, mättä päält, sõs lask põlvilõ maaha ni võtt suuga maräkõsõ, a noist maräkõisist sai nii süönus, ku naas põhatuhe juvva tahtma, ni pallõl Jumala poolõ, et os nu kost juvva ka saasi, ni sai ka timä ilosa niidü pääle ni sääl juosk ujakõnõ, ni käü, käü niitu pitteh ni näkk külh vett a kostki küünü üs kätte juvva, nikavva, ku sai üte madalamba kotusõ mano, ni sinnä lask kõtulõ maaha ni naas suuga küünütämä vett ujast, a käekese ärrki pillu sälä päält oija, ni lätsi viega alla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naati ka sõs puuriita tegemä, a sõs naas latsõ näänka pallõma, et kuis nu piät ka kuninga imänd surma saama, paremb pankõ minno riida pääle ni palotagõ ärr, vett ma olõ vana inemine ni must olõ õi kaiho, ni ma tie ka hinele närtsõst latsõ ni võta üskä, ni sõs um iks paremb, ku noorõ hingõ hukka saava. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nakas jäll mies kodo poolõ minemä ni läts laivaga merd piteh, ni naane uot kotoh, ni näkk, ku anoma tulõva ni oli õnnõ kirbu suuru nättä, ni tundsõ ärrki ni ütel, et tuo iks umgi mu perremies, a muu ütli, et kiä nu tied, ni tõsõl pääväl jälle läts kaema, ni oli jo anuma hüäste kõik nätä, a ku kolmandal pääväl jäll läts kaema, ni tuli jo anuma vierde ni oll ka uma mies pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nakas mies tagasi minemä, ni sai tulpõ mano ni nu küsse, et miä mi patt um, ni timä selet, et a ti tõuksi katstõistkümme kauba laiva ümbre ni võti kauba ärr, a nu piät ti ni kavva taplõma, ku tuo kaup ti käest ärr saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nakas timä sääl liina viert pitteh hillokõisi minemä ni sai kuninga aija mano ni oll kunnga aidnikul õdagu aija värä vallalõ jäänü ni läts tõnõ aida sisse ni läts maräpuhme vaihõlõ ni säält sai tõnõ jo marjo süvvä, ni naati aida käümä, a timä iks käkk hinne marapuhme sisse ärr, nikavva, ku tull kuninga poig aida külätäma, ni sõs võit timä ka puhmõ vaihõlt kaija, kiä ni ilosahe käü, a kuninga poig ka kavats timä ärr ni hõigas, et ku sa hüä inemine olt, sõs tulõ vällä, ni timä tull ka vällä ni kuninga poig näkk, et väega illos tütrek oll, ni ilosih rõivih kah, ni naas jo kuninga poig teda saldma, ni tull väe- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naksi jagama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni naksi jäll Mikita käest rooska kauplema, a tuo taha as kuigi müvvä, a peräkõrd iks naksi rüövli väega väema ni müü ka ärr kolmõsaa ruubli iest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naksi ka tegemä ni keeruti iks küündle ni pani jäll tälle hiusõ latva, a timä vaena sais õnnõ vanno kurjo vaihõl, es tohe liiguta es hätota, a halva iks panni tälle tõrva küündlit hiusihe, ni nimä tahtsõ palama panda, ku kõik hiusõ ladva /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naksi nimä väega ilosahe elämä ni võeti tälle tarõ tütrek mano ni kuninga poig hoit tedä ni imä hoit kah, nikavva ku sai jo noorik rassõs, a timä mies sai jo kuningas ni läts ärr tapölusõ pääle, ni kotoh sai nikavva naasel poig. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni naksi nimä ütlemä, et võtkõ timä ärr ni võti kah, ni lätsi rika mehe poolõ üöses ni kõnõli toolõ, et mi nii löüse sändse latse mõtsast, ni tuo rikas mõtõl, et nägä hukah, nu jäll löüse ärr ni ütel noile voorimehile, et miä ti õigõ tiet tu latsõga, paremb müüge tiä mullõ ärr ni nu ütli, et üts nu kõik, mi müü kah, ni jäll, ost timä tu latsõ ärr, ni naas mõtlõma, kohes nu panda kah, ni tull mielde, et odot, ma panõ tiä raud pütü sisse ni vii merde, kost tiä elo igä inäb vällä saa ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ninck ma\^ palle sino , sinna tachtsit minnulle andis anda kihck minnu Pattut , kunna minna kurjaste tennut olle , ninck minno se+ +sinatze Oh sissen armolikult hoida , sest minna anna hendas , minnu Ihu ninck Henge , ninck kihck sinu Kette sisse , sin\~u po\:ha Engel olckut min\~u kahn , et se kurri wainlane u\:ttekit weggi u\:lle minno lo\:itkut , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=paimendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ninck nemmat is=z woi mitte wasto saista sedda tarkust ninck waimo , kumbast temma pajatis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ninck om meile u\:lles sa\:dnut u\:tte sarwe sest o\:nnest , se koa sissen ommast sullasest Davidest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Sakarja&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ni nelädäl pääväl jäll läts kaema, ni oll vana kahr kieli kinni jäänü, ni tuo naas väega halõhõhe pallõma, et ärr nu minno ärr taou ui, vett ma sullõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nelädä õdagu jäll iks läts kutsma, ni kuts kõigildõ, et mi memme iks väega uot, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nemäq peräh lätsiq, niq inne arq kaq tulli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ning kui suabki ühelt mualt otsa, siis tehässe vastalt juurõ jälle,“ tävvend viil Michelson, õt kuis näil Kihnu Kauba Majah asi k´au. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Ni nimä iks heidi noid tõnõtõsõlõ, kuulõ vaia ol'l. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nink Joh. 3.v.5. Kui keki mitte Weest nink Waimust ueste ei sünni, ei woi temma mitte Jummala Riki sisse sada. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Nink Kagu-Kabujalakõisil um häste lännüq - noorõq tahtva tandsi ja tõsõq naid kaiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Nink es salgas ütteainust. http://www.suri.ee/klubi/laulu.html
Nink et temma nühd sedda Ristmisse Pessemist iggatzep omma Usko se ka kaswatada ja kinnitada ja Jummala Koggodusse sisse keike temma Wabbaduste nink Kochtode Samissex nink Prukimissex awwalikkult wastawoetut sada, sihs on meie Christlik Kohhus, et meie sehherduma Hä Jummalakartlikko Mele ja Nauo wasto mitte ei panne, erranis keike Hole ka sedda ettesi satame nink se keikekörgema Jummalad tenname, ke omma armo Uxe temmale on lachti teinut, ja pallume ka, et temma weelki tahhax omma pühha armo nink Önne temmale andma, et temma iggapähw kui Jummala Koggodusse öige lihkminne omma Christlikko nink puchta Öppetusse sees kaswap ja Wäggi wottap, sähl sees Otzani kindlaste jähp nink keike Öige-Uskliste ka Usko Otza nende Hingede iggawesse önnistust sahp. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Nink hernil’ kurja teep. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Nink jättat mul neid halwembid. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Nink lõigas` muidoki pümmesoolika vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Nink nemä võtiva nõus õige tugevit köüdsi [köisi] ümbre köütä ja hinne [enese] poole tagasi tõmmata, kui tõsõlõ poole sadama nakap. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nink täüdä kõtto rõõmsaste; http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Ni noil sai süä täüs ni ütlõ, et ärr nu veli tekk seo tuo kah, a miä mi nu tälle naka tegemä, a nu pankõ tima kest tarrõ saisma, ni naakõ tälle tõrva küündlit hiusihe tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni noorik üttel tälle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nu ka tei ni timä läts jäll vahtma ni istõ havva tsopa sisse ni jäll tull saks, hõbõhõtsõ hobõsõga ni hõpõnõ hopõn ni hõpõhõtsõ nõo pääl, ni jällvõtt timä säksä kinni ni naas pesmä nikavva ku tuo ka ärr pagõsi ni jätt kõ sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nuo kuldsepä tuli kokko ni ütli, et saa külh mi ärr tetä, ni sos lubasi kuningas tuo sormuso toolo tohtrelo ärr, a tuo sormus opas kuninga tütrele, et ku sa minno sormost ärr tombat, sos sada maalo, a kae oija paar suorma terrä ka hinnel jala all. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nuokõsõ iks pessi sääl vasardõga tõrdu perrä vasta, nigu tõrdu tümisi, kõlisi käeh, a tuo naasõkõnõ all värisi, pudisi, et nu õnnõ um sõda säläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nuo vele küsse, et kas tuo raha iks sinnä jäigi mi timä ütel, et sinnä jäi külh, ni nuo ütli, t tohoh turak, tulõ nu üteh, ni näüdä meile kah, ni timä vei ka nuo targa vele sinnä ni sõs rämme nimä tuo puu üles, ni võti nuo targa vele tuo raha pütü säält ärr ni vei umma kodo ni pani aita ni opsi toolõ turakulõõ, et kae sa nu hüäste kotoh perrä, et lasku ui kedä rahalõ mano minnä, ku mi ärr kotost lää, ni ülgu ui ka kellegi, et meie raha um kotoh, ni karisti küll tälle väega kõvastõ, a kus sõs lätsi tõsõ vele kotost ärr ni sõs timä haaard saiba sälgä ni kävele iks ümbre aida tuo saibaga ni tull timä lell kaema, et midä surmä timä sääl käü ümbre aida ni um oma suur saibas säläh, undas ja undaas pääle ümbre aida, ni tuo kai kõrra aigu kavvõst, sõss ütel, et anna aigu, ma lää küsü timä käest, et miä timä käü nii, ni nakas ka tuo lell tulõma värehist sisse ni tuo turak nakas jo tämmi kovvast vasta, et kulõt lell, ärr tulgu ui mi poolõ, ni tuo jäll ütles vasta, et milles sõs nii, pujakõnõ, ma mingu ui ti poolõ, ni timä jäll ütles, et meil um nu raha aidah, ni ku sa tult, sõs vett ma su ka ärr tapa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nu tulba ütli, et kulla mies võta nu kõ hinele, mi anna sullõ seemtsiku viimätse ärr, ku mi õnnõ vallalõ saa, ni korsi ka nimä kõgõ uma vara kokko ni pani laiva ni saadi mehe minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni näkk üöse, ku tull kullanõ tsirk uibuhe, ni tahtsõ ubinat võtma naada, a timä karas mano ni tahtõ ubinat võtma naada, a timä karas mano ni tahtsõ tsirku kinni haarda, a saa as kätte, muudgu üts putsaj õnnõ kakõs ärr ni tuo jäi peijo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni nä näi, et raha om mõõtmõh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni olgi timä tuoga rahul, ni jäi sinnä kõrtsimehe mano, naas kütmäh käümä, ni lask puha pallo jänesit ni partsõ maaha ni tüi kodo, nivörra, ku õnnõ nõsta jöüsi ni oll peremehe väega hüä miel . http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oli täll suurõ viinavabriku ni and timä noile vabriku mehile tieda, et ku kiä tulõ poolõ üö aigu vabriku mano, sõs tuo võtkõ ti kinni ni tõukagõ katlahe ni kietke /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ol jäll turakul hädä käeh, kost nu säänest last ilma saija, ni läts timä mõtsa, naas kõgõ helüga ikma, olõ õs meelehgi keda appi kutsu, a sääl üte kõrraga kuuld, ku kodas linnäs timä mano ni ütel, et hüä mies, sõbra /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll jo vaija kuninga pujalõ naada naist naistma, ni imä ütel, et naka nu hinele mõrsit korjama a timä ütel, et ma nu taha ai kedägi muid, ku tuod samma tütrekku, kiä ma aijast löüse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll ka õnnõ mõni nättal, ni sai mehel poig, ni ku naas jo ruomõlõma, sis üttel ütskõrd sulanõ perenaasele, et ma elõ, rehe all terri viskamah, ni sääl tükise tsia pääle, a anna tuo lats mullõ tsikko kaitsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll sis kuninga meelest tuo noorõmb kõgõ ülemb, võtt timä tuo hinele naases, elli nimä sis mõnõ aa, ni oli jo vaija sünnikätse saija, a tull kuningal sis kotost ärr minek sõa pääle, ni ku pääle tuo tuli ka kuninga naasel sünnikätse, ütel timä umalõ sõsarõlõ, et kedas nu olosi vanas inemises võtta, a tuo ütel, et kullõ sõsarõkõnõ, võõras tege nu pallo ülekohut, uma ka tege, paremb võta iks uma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll sääl maja täüs patotsit inemisi, nuo oli katlide seeh ni oll tuli ala tett, ni vana halv ütel, et ka seo saa sullõ tüö, et sa kõgõ muudgu tie õnnõ tuld ala, ärr sukugi kulätägu ui, ni tekk ka timä nii, nikavva ku tuli Talvsi pühi, ni sai suurõ praasniki, ni ülti tälle ka , et nu lasõ sa ka umil patotsil kolm päivä puhata, ni teku ui tuld ala, ni sõamies naas mõtlõma, et mia tuost õigõ abi um noilõ hingile, ku ma tuld ala tie ii, vett neo katla kolm päivä ärrki jaohtu ui, a odot, ma tõuka katla ümbre, sõs jaahusõ nimä innembüsi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll sääl nikavva, ku ütskõrd kuninga poig läts säält müöda, ni näkk sääl ilosat kuoljat ni küsse tedä hinele, ni taha as joht vele anda, a peräkõrd lubasi kah, ni kuninga poig võtt, vei tõsõ umma tarrõ ni sääl kõgõ tõist kai, vett tima oll poho illos, ni enäb taha as kohegi vällä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll timä sääl värehtide man ni tull vana kuol ni tahtsõ sisse minnä, a vana soldan ütel tälle, et tohe ei ma veli sinno sisse laskõ õi, miä sa õigõ sinnä läät, a tuo kuol ütel, et olnu so väräh õnnõ, ma ka lää sisse ni küsü, miä sul tetä um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll tuol soldanil jo vana valu käeg, et miä nu tetä, ni sõs küsüs timä tuo vanembalt tütrelt, et võta uma rõiva üles, ni tuo es päse kohegi, muudgu võtt kah, ni sõs lei tuo soldan tälle uma nuijaga perst piteh ni küsse, et kas ma olõ sinno putnu, a tuo ütel vasta, et ei olõ joht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll tuo üö ärr ni läts hummogu kodo ni pand hobõsõ ärr talli ni ku tõsõ vele üles tuli, tiijä äs nu midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll täll hüä miel ni läts tõsõ üö jäll valbma, a soes oll viel hullõmb, tuli inämb viel vanno juudit sarviga ni handaga sinnä, ni tuli trummiga ni pillega ni tsusõ soldani, a tu kullõ õs midagi, ni heidä äs silmigi kõrvalõ, a kikka kirgih kattõ jäll kõik ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll velitualaigu keisril naane ärr koolu ni kullõldi kõigih, kost jäll naist saa, ni sõs kitteti, et võral maal um külh tütrek kerge nigu hahe putsaj, vett tuo olõsi kõrrah ärr tuvva. ni keisri ka muud ku naas sundma perra minnä ni vele ütli, et siin um külh üts mies kiä tied, koh tütrek um, ni tuo pääle saatku keisri turakulõ velele käsü kätte, et olgu õnnõ tütrek tuud, vai kui taht. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni oll viel kuninga pujalõ opat, et vaija keriku lävä ärr tõrvata, et ku õnnõ võõras tütrek toetas jala läve pääle, sõs jääs jalg sinnä kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni olõ as inomb täll midagi muud, ni läts maad ilma pitteh käümä ni kaema, kost mida kätte pillus süvvä ni näkk külõh rika mehe nurmõ pääl hulga rahvast tüöh ni timökene ko läts sinnä ni küsse, et kas mullõ ka sua tüöd? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni olõki is kavva aigu, kuoli esa ärr ni poig võtt, möije esä märä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni olõsi vaija egaütel oma elo kerkütüses [kergenduseks] kavaluisi mõtelda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ni ol’liq meil mehidse kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni omgi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ni omgi seto süügi pakkija Tartu liinäh Kolmõ Sõsara Kohvik ja Obinitsa Seltsimaja tõelidselt vaiva nännü, õt seto köögile mitte häpü tetä – kohvikuh Trepp (Crepi peal, nimi on tulnud vähemalt 50-astmelisest trepist, mis viib kohvikusse) mäng` õgal neläpääväl õnnõ seto muusika ja ka teenindäjä omma` kõrraliselt seto rõivideh. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Ni om plaanit` järgmise aastaka kuningriigi kõrraldamisse kaasata` ka Kroonikogo ja kogokond. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Ni oppas viel, et ku sinnä saat, sõs näet nurmõ pääl sinitse kivi, tuod piä sa meeleh, ni ku rassõ aig käeh, sõs mine kivi mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nipall`o sys nimest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Nipal’lo meile leibägi ku pini käpä alt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nipal’lo ol’l, ku latsõris’tmäst 25 kop’kat, laulatamisest kink käest kolq ruublit, kink käest kat’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni pand ka pulga ette ni lakk nikavva, ku läts lahki ni juosk jäll vesi kõik vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pand ka püttü ni lask pütü mere pääle, a pütükene /kustunud/ -du üle mere võralõ maalõ, ni sääl oll ilmä õnnõlta maastõr, tuo mano sai vierde ni maaster kaes, et pütü pääle oll kiri pant, et kiä seo pütü vällä tõmbas, tuo saa ilma õnnõlta olõma, ni nu maastera mehe ütli, et seo umgi mi jaos, vett mi ka olõ ilmä õnnõlta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pand ka sõsar hinne rõivihe ni veli pand hobõsõ ette ni istõ sõsar ka pääle, ni lätsi üteh minemä, ni sõit tõnõ üö ni päävä kõ ütele poolõ, a toolõ sõsarõlõ ütle es midägi, kohe poolo läts, nikavva ku sai üte väega suurõ perätü mõtsa sisse, ni sääl ütel, et tulõ nu hobõsõ päält ärr, ni ku sõsar naas maaha astma õnnõ, ni lei veli ärrki tsipst mõõgaga mõlõmba käe maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pand tõnõ sõs Nigulal naha täüs ni saat tõsõ minemä, a esi käve iks umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pani nikavva ku oll viel kolmõ hiusõ latva tõrva juppi puudus, a sõs astõ saks tarrõ, oll nelänulgaline küpär pääh ni mereruono kepp käeh, ni lei õnnõ kepiga ni pillu nuo tõrva jupi kõik pääst maaha, ni võtt tütreki käe perrä ni vei tarõst vällä umma härbänni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni panti ka sõs imä latsõga püttu ni lasti mere pääle, ni oidu pütt vie pääl, a poig kasvi ruttu suurõs, ni naas täll jo pütüh kitsas ni üttel imäle, et ma singuta hinnäst raaskõsõ, a imä keeld, singutagu ui, sõs mi uppu ärr, ni poig kuuld kah tuod, a kui jälle pia väega kitsas naas, sõs tima inäb või is olla, ni singut inne hinnast, ni tõugas pütü perä alt ärr, ni lagusi pütt ärr, a nimä üttigi uppu us ärr, vett nimä oli ütte saarõ vierde saanu, ni lätsi nimä saarõ pääle käümä, ni oll sääl suur liin a päsees sisse, ni sõs naas poig kallo õngitsema, ni tõmmas suurõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni papi naane külh pand edimält vasta, a peräkõrd iks painu perrä, ni Mattor tõugas tõsõ kana korvi pääle, ni talliti oma asä ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni papi naane naas ajama, et müü nu mullõ ärr, a Mattor üttel, et naka ai ma müüma joht, a ku sa mullõ ni mida iäle /?/ annat, sõs ma anna nä sullõ niisama ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni papp läts, a sõs tull saks tarrõ ni and ka uma kosti kätte ni kuts jälle naist hoolõ pääle, a tuo jäll üttel, et meil ummehte vaija inne kõtt täüs süvvä, sõs jo lää, ooda veidükese, nikavva ku süök saa, ni jäll viit aa ärr. ni tull ko diakon pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peremies tull kaema, ni üttel, et sa tie is tuod tüöd ärr, miä ma sul käsi, ni nu saa ai sa midägi mu käest, ni oigi vaesõ mehe ärr nii saa as tälle midagi tuost tüöst. ni oli õs mehel vaesel kohegi minnä, ni lei tõnõ sõs külä pääle hobõsõ vahis ni lubati sääl tälle, et ku sa nu hüäste vahit, sõs saat sa hinele suvilitse varsa palgas. ni oll tinö sõs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pernaane külh üttel, et kas tuost nu õigõ saa määne tsia kaitsja a sulanõ üttel, et külh tiäst saa, ni vei latsõ rehe alla ni üttel sääl, et ütle, ütle kullakõnõ, et saagu üts varõs viskama, tõnõ tsikko kaitsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni perremies käve mõtsa, a perenaane oll kotoh, ni vana halv käve kõgo kodo pernaase mano petteh, et mies ärr hukata, vett ma tulõ sullõ jäll mehes, ni saa sullõ paremb elo, ni opas naasele, et sa kütä sann hüäste kuumas ni saada mies sanna, ni sääl saa timä hukka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni perremies läts tarõ mano ni ütel, et aitümma, naasekõnõ, et sa mullõ hüä sanna küti, nu sai mull pallo kergemb, a naasel oll väega süä täüs, et kogu nu vana häos, lõpõ õs nu sanna ka ärr, ni läts sanna mano kaema, miä sääl um, ni kai ahjo, ni olõ õs muud, ku mõni luu kont oll õnnõ ahoh, ni timä ütel, et odot, anna aigu, ma kae, miä saa, ni võtt timä nu halva luu, ni hõõrd ni jahus ärr, ni oll täll kotoh pudõr keedet, ni võtt puistas sinna pudro sisse ni and tuod mehele süvvä, ni mies sõi õnnõ tuod, ni jäi väega rasõhõhe haigõs, paistõti põhatuhe üles, ni naas jo ärr kuolma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh kerikut tahtsõ kuninga poig tedä kinni haarda a tima, üttel umalo saatjalõ, et mu ligimäne, jätü üi minno rahva põije ruttu ärr kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh kästi rebäsel üle karata, ni tuo karas kah, a tuttu tõsõl hand kannu külge ni jäi tuo repän haigõs ni paistõtii väega üles, a jänes sai jäll terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh näkk keisri toud kirjä, ni küsse, kes kirotanu um, ni ütli ärr, et tuo soldan oll tuol aigu tunni pääl, ni kutsuti ette, a oll külh mehel hirm, a solota ka soa as ni tunnist ärr, a keisri üttel, et ma anna sullõ nu kolm ajastaiga, ku sa mulle tuo aa seeh jovvat ärr tuvva, mu tütre sõrmusõ ni rätti, sõs võit timä hinele ka saija, a ku õnnõ tuu ui, sõs lüvväs pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh sai ka huol täkk, a kaubamehe naasel sai katsikõ, üts oll poig a tõnõ oll tütär. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh sai tuo kuninga poig kuningas ni tull üts kõrra täll sõtta minek, a nikavva sündü kotoh naasel poig. nisaadeti timäle tiedmine kiräga perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh sõidi viel jõ vierde ni säält korsi hulga iilinge kive ni sõs lätsi kodo sõitma, ni sõs lätsi nimä kerikohe, ni sääl laulatati ärr, ni ku tull kerikust vällä, sõs jagi kuninga poig umalt puolt vaes- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh tuli sõsarõ ka kodo ni naksi kõnõlama, et oli külh mi ka ilosa, a üts oll tõisi pooli meist viel ilosamb vasitsih rõivih ni kuninga poig iks ka tahtõ tuo poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh tuli tõsõ vele ka kodo ni kõnõli, et sääne mies oll vasitsõ hobõsõga, tuo tull meile järgi ni hõigas, et paekõ iest pahri mehe, sinnä tännä sika mehe, ni mikse ka muudgu lätsi ruttu paku tie vierde, a tuo iks läts ni võtt ka vanõmba tütre mäe otsast ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh tull Juut kodo, ni kõnõli naane toolõ ärr, et taiva kok oll siih ni mo anni tälle rõivit ni raha ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh tull ka vana susi ette läve pääle ni rapahut hinnäst ni sai viel pallo paremb tsurä, ku inne ollgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräh tuod läts kuningas esi kaema, et miä sääl nu um, ku inäb tulõ õs sõamehe tagasi, ni läts timä kõgõsõaga, a ku sai tuli vierde, anti tälle ka sääl viina, ni lei timä a sääl kõgõ sõaga kuläsna pääle ni sai tälle jo tõnõ miel ni mõtõ, ni inäb taha as muud, ku tälle kotoh ka säänest viina saasi, ni naas sääl pääle nuijama, et näüdä mullõ ärr seo pruom, kuis säänest tetäs, a nuo halva ütlli, et lupa ärr meile tuo, miä sul ilma tiedmaldä kotoh um, ni tuo kuningas ka mõtõl, et miä mul õigõ m ilmä tiedmaldä, mul olõ õi midägi, ni lubas ka timä puro pääga tuo ärr, ni sõs opas tälle vana halv tuo pruomi kätte ärr, a täl olõ õs meelehgi, et täl naane kotoh sedä piteh oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräkõrd küsse viel kosilasõ, et koh sõs velenaane um, ni timä jäll kitt, et velenaane ikk mul mullust naaru (a velenaane oll latsõga nulgah.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräkõrd tull ka jäll innine [endine] miis soe säläh, ni naas kõnõlõma ni küsümä, kuis eletäs, kuis käsi käü ti-puul rahval, miä mul uno tege? http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni peräkõrd viel tull detsak ka naase jutule ni hinnast ka timä poolõ minnä, ni naane lubas iks tuol ka tulla ni käsk viiskümmend ruublit ni viiskümmend munnaütteh tuvva, ni ku timä üttel, et mmändsel ööl ma lää, sõs üttel naane, et tulõ neländal tunnil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräkõrd üttel sulanõ, et ütle, nu ütle, kullakõnõ, et mullõ naane ka saasi, ni lats üttel kah ni sai naane, ni lätsi sulanõ naasega õdagu magama ni naksi kõnõlõma ni naane naas nõvvatõlõma, et kuis tie siijä sai, ni timä selet naasele kõ ärr, et ma peti perremiest, et ku saks üttel, et täl saagu poig sündümä, kõikõ mõistma, a ma ütli tälle, et nii ütli, et saagu poig saama, varõsõs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni peräkõrra sai ka iks mõtsa vierde, ni sai kuninga lijna mano, ni läts lijna ka illo kaema, a sääl lijnah oll väega suur pahandus rahval, vett kuninga tütrel oll rõnda pääle raud pakk kasunu, ni oli jo kõik ilma tohtre kokko kutsutu, et kas kiäki jõud tedä terves teta, a es naka kellgi nõo külge /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pess ka susi ütsindä rehe ärr, ni oll tõne nigu oiutõt likõ19 , muudgu tsilkõ20 õnnõ, a repän muudgu kõtutõlli21 õnnõ parrõ otsah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni pia, kui ta hummongult üles heräsi, oll ka uma pohadu illos noorik ku verevä külega upin kõrval, pikk lumi valgõ linik'gi pään. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ni pia sai timä velenaase kodo mano ni sai tieda, et kuningas ka sääl um kõgõ sõaväega umma naist takkah otsmah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pini iks läts hummogite mõtsa käümä ni tull jäll iks õdagu kodo, ni ütte õdagu üttel, et sinno kutsutas sõsarõ saja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pini läts jäll tagasi umma paika, a tütrek läts tarrõ ni oll sõsarõ sajah, nikavva, ku saja naksi otsa saama ni sõs ütli tälle sääl umatsõ, et sa võta siist tuli ütteh ni võta üöse tuli üles ni kae kas su mies üöse kah iks pini um, vai um inemine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni poiss sis mõtlõs, et mis ma siin tii, et ähvärdäse ar tappa, et vaja ar naane võtta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni pois vei tuo kirä kodo ni and imäle kätte, ni tuo lugi ärr, ni ütel, et mis sõs, ütele iks tütär panda um, ni pei saja ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nippon vai Nihon ) om saarõriik Hummogu- Aasia riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapan
Nipse-näpse kõtitävve, lätsi alla juuma. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Ni puhasti nimä katõkeske rehe ärr, ni sai kõik terä puhtas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni pujakõnõ tekk ka nii, ni ku kükekene tull kesvä, heit timä tälle suitsõ suuhtõ, päitse pääha, a timä es jovva tedä kinni pitä, ni kaaas ka katsi ratsakalla kükekesele sälgä, a tuo pand ka mõtsa poolõ lahksõma, ni tuo baaba /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pujakõnõ tekk ka päitsekese, ni läts tõsõ hummogo jäll sanna mano kaema, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni puu paugahti tuo pääle jäll ni timä küsse jäll puu käest, et ah sa ängät jo kats ruublit, ni tuo puu iks räksõ umma räksmist, a timä lei tuo puuga jutalõ ni, ku pu räksähti kolmada voori sis timä ütel puulõ, et ah kiä sa kolm ruublit ängät, vett ma tuo iest nu hott või ärr ka anda sullõ, a otsi õnnõ raha, ni köüt timä ka tuo härä sinnõ tie pääle puu külge kinni lõiga piteh ni esi läts kodo tõisilõ ütlemä, et häräst lubati jo kolm ruublit ärr, ni tull timä kodo ni kõnõlõ tõisilõ, a nuo ütli, et tiiä äi, kohe sa nu härä pani, vett sa niiisama tuo härä ärr lõpõti, a timä ütel, et ko ma tiijä, et häräst õnnõ andas kolm ruublit ni läts timä ka rutu peräst tagasi tuod rahha otsma /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni päiv külh üttel, et ega ma eelä käü üs, a Jüri üttel, et tiijä ai, kiä sõs muuu viel õigõ käve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni päiv külh üttel, et ma pessä äs, a Nigol iks meelü üs, ni läts puhanult ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni päle tuo naas timä uma naasega ilosahe elämä ni olõ õs inäb kuningat ni panti vana ilma õnnõlta soldan viel kuningas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni päse es ka turak muido, ku pidi minemä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni päse es ka väümies kohegi naas minema, ni lätt, lätt, nikavva ku sai üte suurõ jõ vierde, ni näkk ku /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle süömise läts timä jäll minemä ni läts nikavva ku tull õdagukõnõ kätte ni tull jäll väikene huokõnõ vasta, sääl oll jäll kirotät saiba pääle aknä ala, et kiä mu naase ärr heidütäs, tuol pää paku pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuo läts Mattori naane koio, ni kõnõli kõ mattorile ärr ni pei nõvvo, miä nu tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuo lätsi nimä jo õdagu säädüst piteh magama ni tõsol hummogul and kuningas näile kolm hobõst ni lätsi niä ümbre liina kulõtäma, a kuningas ütel näile nii, et kõikõ viimast kaegõ ärr, et kiä um sitatse niidsega kinni köüdet, tuod õnnõ kaegu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuo läts keisri ärr, a soldan tull jäll välla ni läts tütre kõrvalõ ni naas jutu ajama, ni tuo joht edimält kannahta as, a tohi is inäb tänni ka naada, ni peräkõrd meelüt soldan tõsõ ärr ni oll timäl ka hüä miel, ni sai otsani sõbras, ni and uma sõrmusõ ja rätti soldanilõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuo tekk tuo kuningas poha suurõ joogi, et ka Jummal um meid avitanu, ni um meid sändse hädä käest ärr pästnü, nii kuts timä kõgõ ilma rahva kkokko pidosihe, a tuost olõ õs juttugi, et umma tütärt ka olõsi vaija kutsu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuo ütel vana kahr, et odot, teist saa ai määnestgi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni pääle tuu, ku sai riih kokko aetus, ni hõigas susi, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni pääle tuu käve nimä viil mõtsa piteh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni pühä Peetre ütel, et juhatage minno ka rehe mano, ni juhatäti kah, ni läts timä rehe paja ala ni hõigas et perremies hõe, kas olt sa! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niq angeliq lännü Jumala mano küsümä, et rahvas om väega kurvaline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq anti tälle kaq oma osa huunist, niq eläjist, niq maast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq ar'ki neelähüt tammõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq arqkiq kattõ kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq elli mynõ ao jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq halv ka läts sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq hindäle kaq midä jää-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq hopongi läts ojoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq jäi tä uma naase mano elämä, niq tä täämbätse pääväni kõ eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq kaesõ, länikoh kohopiimä perä reede hommogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq ku üles tull, niq kaes, et kyik om nahanõ sild. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq kyik tüü maaha ja tsässona mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq las'k' kaq üts hahekõnõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq latsõq panniq tõõsõq otsaq, mälehtüsest umalõ esäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq leiväq neediqki arq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq läts arq järvegi, et miis, miis sedä piä meeleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq läts syss tuu naane kohe käümä, an’d’ toolõ vyyralõ tütrele tüüd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq läts tä Krystusõ verd võtma lavvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq lätt päiv, tulõ Mikul pääväle vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq lääväq nemäq jalq kuninga poolõ, niq seletäse sääl, et sääl om ütesä poissi, kyigil päiv otsa iih, kuu kukruh, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq lääväq, niq kaesõq, vaenõ vapanaane künd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq läävä sääl katõkese mere veert pite joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq miis arqki ütel, et mul ommaq sääntseq tulinõuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq mähiti tuu latsõkõnõ tälle üskä, niq lätt mere veerde, naas’ merest juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq naane läts ja kynõli kuningalõ, et timäl ommaq sääntseq tulinõuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq naane seletäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq naati saaju pidämä jaq kuningas kirot' tälle poolõ riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq naksiq ar'a minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq nimäq seletäse, et ei tiiä, kes sääl piäsi olõma kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq olli lännü ja heitnü toolõ sõbralõ pinirõipõ aknõst sisse, kiä jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq oll tulnu ka miis mano, seenekorv ja suur väits käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq pakku minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq pan’gi puhma ala pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq pessä nuidõga nimä langa perrä ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq päiv kaq, süü väärt oll, niq saa-as midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq saa-as tuus märgust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq sai jalq õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq sai tuust sülest vanahalv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq sai täl ütekorraga kolq poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq sattõ üts silmäpissar sarna pääle, niq heräsi naane üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq sulanõ opas’, et naq puistaq kyik altrehe ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq säält jo sõda üle minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq säält kyik syjavägi tsuskma kuningat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq säält saigi Jeesusõlõ rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq süü midä tahat, juu, midä tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tetti sinnäq kottalõ joq kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tiiäi kuis ol’l naanu lats tulõma aho päält ja nigu jala pan’d’ kaasõ pääle, niq kattõ vette ja arq kiitügi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq timä kaes, tull täl naarahus, ma esi küdsi ta leevä ja viinatsilk om kaq taaha pääle pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tougas arqki ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tull hommogu üles ja naas küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tull kuningas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tulõ tälle kaq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq tuu pagõsi sinnä tõisi mano, sinna suurõtii viirde ruusahauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq visaski sõrmusõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq võt't miis käest, niq jõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq võtt sõrmõst arq ja and kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq ütel kuningas väümehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq ütles timä sulasõpoisilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Niq üts paaba lätt sanna, pang käeh ja viht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni repän küdsi hinele24 terist leevä nigu sõira25, a soel püsü-üs olinõ leib kuigi kuuh26. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni repän läts üles parsilõ, ni naas säält riiht maaha ajama, ni ai rehe ärr kõgõ maaha9, a esi jäigi üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni repän ütel, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni repän ütel, et nu um mu kõrd maitsa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Nirvana tähendä ümbresünümiisi ahilast priis saamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Ni rüövli anni ka tuo, ni lätsi ni kiti, et nägä meil nu seoga hüä süöki tettä mõtsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni rüövli küsse, et koh sa hinele söögi keedi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni rüövli tuli tarrõ, ni timä noilõ kitt, et kaeh, mul oll naane ärr koolu, a ku ma uma roosaga rehksi, õnnõ, sõs tull timä ello ni sai kergemb viel ku inne. ni rüövli kuuli tuod ni mõtli, et tuo olõsi meile poha hüä, ku mi mõnõ inimese ärr tapa, sõs võit jällki peräh ello aija, vett seo /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni rüövli ütli: ta näüdä meile ka tuod kotust, kost sa nä sai, mi kä lää otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisa' joosnu maad pite. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ni saa as timäst iks tüö tegijat midagi ni läts jäll niisama kodo ni vahtsõ hummogu /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saadõtas tiidä kuningalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni saigi Päät’nits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni saigi nii, ku hoppõn mängu lei, sõs sattõ kõik sõavägi põlvilõ ni, rahvas joosi mano kema, miä imme mäng tä nu sääne ni um, tahtsõ hobõst kinni võtta, a kiäki saa as, peräkõrd tull tsura ka sinnä mano, ku jo rõiva käeh oli ni üttel, ma külh võtta tuo hobõsõ kinni, a kiaki usu us, ütli, kost sust saanu määne kinnivõtja, a midä, ku tsura hiile õnnõ hobõsõlõ mano, ni karas sälgä, sõs kattõ nigu udsu muidõ silmist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saigi pääs’läist paar’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni sai hummõl, ni magasi timä tuo üö ärr, ni sõs läts jäll timä küllä minemä ni näkk, ku mies situs tie veereh, ni timäkene jäll ütles toolõ, et õnnista jummal, ni jaka Jummal, Talvsi pühis lavva pääle panda, a sõs pahasi tuo mies ilmatuhe ärr, läpe es kaatsogi perse pääle aija, muudgu võtt timä kinni ni jäll pess tedä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai jällki õdag ni läts jäll tikõ tütär ni üttel, et läke nu iks sõbrakõ, no mi poolõ, mi memme uot. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai jäll mies kodo ni tõi pallo varra ka hinneka, a esäl oll jäll süä täüs ni ütel, et kaoh nu olt hukah sändsega, ku saa ai kuigi vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ka nii, a sõs naas timä kõnõlama, et kaeh, ti nu piät varõsõllõ saaja, a minno mälehtõhi i, a vett sa esä jovva as esi silla all vahti, ni saadi sulasõ ni usksõ timä juttu õnnõ, a sulanõ pett su ärr ni vei mu ka sist ärr, a tuo varõs um ka viel mu suust saanu, vett sulanõ käsk /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ka nii, ku timä ütel ni jäi mies mõtsa oravas, a naane hotas puu alla, a tsura läts sika säläh kodo minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ka nii, ni ku tütreku lätsi tsurast müödä, üttel noorõmb tütar, ku tsura kottalõ sai, et ma olõ sul, ni tsura üttel, et sõs olõ ma ka sul, ni sai tieda noorõmba tütre. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ka pääle tuo hummog, ni läts jäll timä tied piteh minemä ni tuli tälle Jumala risti tie pääl vasta, ni timä jäll muudgu lits kübärä silmi pääle ni kai kõrvalõ, a sõs jäll kõik rahvas pahasi tuo pääle ärr, et kõik ristirahvakõnõ iks kumardas riste ni avutas Jumalat, a sa muudgu pakõt, ni sai timä jäll noidõ käest ka pessä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ka vett hummõl, ni oll kalava lijna kohtuh poha suurõ süü sisse saanu, ni anti tälle uma hüä perse kell ärr ni ülti et kasi nu kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai kolmadal pääval ni jäll ehe sõsarõ hinnäst rõivilõ viel ilosampi ni lätsi kerikohe minemä, ni noorõmb üttel, et laskõ nu mul kah minnä, a nuo ütli, et miä sa viel sinna otsit, sääl jo käü üts vasitsõ ni hõppõtside rõivastõga kuninga poiga petmäh ni tiijä ai, mändse täll täämbä viel rõiva umma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai kuningal hüä miel sändse tütreku pääle, ni and tälle kullatsõ hobõsõ kätte, ni läts timä tütrekuga edesi minemä, a saa as kuki pallo maad mintüs, ni oll valgõ susi järehkinna, vett timä oll lännü kuninga aida kulätama, ni sääl lei õnnõ hinnast tõitõ, tõistõ, ni sai jällki valgõs soes, ni karas ka üle aija vällä ni kihut kuniinga pujalõ perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai ku pia timä kuningas a pidi ärr sõtta minema, võra kuninga vasta, ni kottoh sündü nikavva naasel poig, tuol oll päiv otsa ieh, kuu kukruh, muu kihä kõik tähti täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai kõigilõ häppü viländ ütstäst vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai poig ni tiiäi kas ol’l katõ aastaga vannu, lät’s tuu peremiis’ tiiäi kohe arq ja käs’k sulasõ kaaru viskama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni sai rüövlil poha hüä miel , ni ütli, et tuo olõsi meil poha hüä, olõsi i tulõ üles tegemist, ku süvvä vaija tettä ni ütli, et müü meile ta pada ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai sinnä peräle, ni jäll valgõ susi opas, et nu parhuilla kõik kuningriik maka, nu sa mine kuninga härbänni, ni võta kuninga tütar ärr, a sängi tekki võtu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saisõ mi sannakõnõ terve talvõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Ni sai sõs ka poig jäll imä mano kodo, ni nakas uma naasega ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai sõs poolõpäivä aigu sinnä kottulõ, koh päävä säng oll, ni sääl iks päiv puhus muido, a ku timä sängü näkk õnnõ, vihasi timä väega ärr ni üttel, et ko koh vana päävä häong siih videles kõ kesk päävä oo ärr. a õdagu sõs muudgu vaos õnnõ alla, a vett ku mu ütskord kõnihe palsi, et mingu ui jumlile ni ooda nikavva, kui ma uma tüö ärr löpäta, a miä, kas timäkene õigõ kullõl, läts iks jumalile ärr, ni ma jäi umast päävä vaivast ilma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai timä halva poolõ, a vanna halva olõ õs kotoh, ni tarõtütrek küsse, et kost sa külämies olt, ni timä ütel ärr, ni sõs ütel tarõtütrek, et ma olõ ka säält, ni küsse, et miä sa otsit, ni timä kõnõli ärr, et minno lähateti küsüma, kuas kõgõ rikamb um ilma pääl, ni tuosama läbi ma olõ ma aet käümä, ni ütel viel, et üts kala olll tie veereh risti jõkkõ pant, ni üte tulba tapli tie veereh, ni nu ka kässi küsü, miä nimä süüdü umma tennü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai timä jäll pagõhoijlõ jo säitsme versta lähkuhe, ni naas jo maa all tõnksma, ni sõs ütel jäll tuo hopõn kuninga pujalõ, et karga maaha, kae kullõ, kas lähkuh jo um, ni tuo kullõl kah ni ütel, et lähkuh külh um, ni sõs jäll opas hopõn, et heidä tahk maaha, ni heit kah, ni sõs sai poha suur mägi näile taadõ, nigu saa ai ei üle ei ümbre, ni sõs naas vana halv tänni, et nägä nu vadilasõ, ärr umma taho ka toonu, miä ma muud saa, ku jäll minnä kodo, ni tuvva kotust tuura ni lapja, ni mäele mulk tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai timäl väega hüä miel ni võtt latsõ üskä ni nakas jäll edesi minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai tsirk säitsme vele man ärr käünüs ni linnas katsada vele mano, ni tuo üttel, et ma lää vana naase mano ni kullõ perrä, mia tuo ütles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai tsural häppe, vett timä oll uma hüätegija lasknu ärr meelest minnä, ni võtt nooriku käeperrä ni vei tarrõ ni sai esäl ni imäl ka hüä miel, et temä läbi oll poig ärr päsnü, vett tiä muido olõs esdimält jo hukka saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai tsura peräle, ni köüt värä kinni ni sai pää peremehe mano ni tuo võtt pand timä hinele sulasõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai täll väga hüä miel ni jäi jäll magama, a ku hummogult üles tull, olõ õs inab miest es härbänni kohki, muudgu oll õnnõ ütsindä suurõ mõtsa seeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai tõnõ õdag, ni jäll läts tikõ tütär ni kuts nii sama, et sõsarakõnõ, läke nu mie poolõ, mi memme uot. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai vanõmba sõsarõ kodo, ni noorõmb läts ka takah ni võtt maast uma kivikese ärr, miä vanamies and, ni sai ka kaodo, a sääl jo vanõmba sõsarõ jäll ehe hinnäst rõivilõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sai üte hainarua1 mano, ni sääl oli hainaliste süük maah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni sai üte rehe mano, ni sinnä oli riih üles atõt8. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni sajah läts naasel aig igäväs, oodäti vakka sisse a tulõ õs pia, ni lätsi ütte võra tsuraga kõlgusõhõ tüö pääle, a mies veerest maast näkk ni heit silmä niidsele sisse ni jäiki kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saks jäll käsk maha panda, ni lei õnnõ kepiga kolm kõrd, nisai jäll villa mustas nigu innegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saks lubas kah ni küsse, kunas minnä, a timä üttel, et tõsõl tunnil, ni läts saks ärr, a sõs jäll läts diakon hinne naase ligi ni naas ka nõudma, kas timä või sinnä minnä, a naane lubas tuod kah, ni käsk õnnõ sada ruublit ni sada munna kostis tuvva, ni tuo jäll küsse, et kunas um hüa minnä, ni toolõ üttel, et tulõ ni kolmandal tunnil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saks läts kotti a Mikit võtt hobõsõ ni kihot noidoga umma tied, a rüövli tuli kõrtsist vällä ni lätsi hükse säksa kotiga järve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni saks oppas tälle, et ku sa läät, ni ku sullõ midä süvva andas, sõs sa söögu ui ei joogu ui midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisama peet’i rannah jal sügüsest ür’ri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nisama sei, ku sa kasi’, ma iks segäsi ja serpsi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisamatõ kõnõtraadilt 53980028 (Eve Taal). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ni sandikõnõ ütel, et mis sõs, hott nu sinnä kah ni läts ka, ni oll sääl üö ärr, a ku sai hummog ni tull pühä Peetre ni ütel, et ma olõ pühä sulanõ, a koh Kristus um, vett tuo um siih üöd? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sant jäll iks kõnõli kõ kõrrast jutu muodu, miä timäga oll olnu, ni kuis täll käe raoti, ni kuis kuninga aida sai kuninga liina mano, ni sõs sai jo kuningas arvu ni haard ümbre kaala kinni ni ütel, et sa iks oltki mu naane, a kuis sa nu siijä sai? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sant ütel, et ma nu hott mõista kah, a kiä mu last hoit, a kõrtsinaane ütel, et mine, nu mineh, küll ma latsõ hoija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisa panõt ar' suuhõ, a meelt saa-ai päähö panda. http://www.setomaa.ee/
Ni sattõ ka isä imä tarõ laest maaha nigu mürähti õnnõ, ni hõim ka pässi vällä ni naksi jäll saaja pidämä ni sai esäle jäll nu uma poig kätte ni olõ õs midägi murõht, ni kõikõ, miä vaija, poig muudgu üttel õnnõ, sõs sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sei ka repän ütsindä kõõ6 ärr, ni saa-as soelõ ütte lõvvatäütki lõpsahuta7. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni sei timä sedämaid söögi ärr ni läts jäll vällä käümä, ni tütrek lask tuo mehe põrmandu alt vällä ni ütel, et mine nu ärr, nu kuuli, miä kõnõldi, a ma veli või ei minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis kobõ nimä uma asakõsõ kokko, miä oli üteh votta ni pani ütte suurtõ kotti, a tuo turak kai verest maast, mia nuo targa talliti, ni lausü us sõnnagi a ku timäkene löüse aida takast tuo koti ärr, miä velil oll pant, ni pand ka säält maaha midä tühjä tähjä, a esi kobõ kotti, ni sõs tuli nuo vele kah, es tiijä midägi miä kotih um, muudgu haari koti sälgä ni lätsi minemä, a saa as kuki kavvõtahe, naksi jo töhkatama ni ütli, et võeh, ärr väsüt väega, ni süvvä ka taha sõs istõ maalõ ni naksi süömä, a sõs tuo turak hõigas kotist, et võtkõ minno ka süömä, a sõs heitü /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis kunigas and Korniliusõlõ tuu luba ar, ni Kornilius tul'le sis Moskvast tagasi ja ehit sinna risti asõmalõ kerigu ar, ja läts jäi vahtsõst Moskvahe, Moskvast kuniga käest lupa küsüma, õt nigu kunigas lupasi ümbre kerigu aiakõsõ ehtä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni sis käst timä sial tagasi ärr minnä, a esi tima viedi Petserihe põdõma, ni sinnä tull tedä Pietre kuningas kaema, ni tuo jätt tuostsaani um aetugi sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis läts ka kodo, ütel kotilõ, et kott panõ vällä, a ku karas kotist uma katstõistkümme hüvvä miest vällä, uma nuija käeh ni nuo naksi ammutama tõist, nikavvaku pillu pikäle maaha, sõs viel sai suurõ hädäga tuo sõna ärr ülda, et kott kasi laud, ni sõs lätsi jäll mehe ärr kotti ni inäb olõ õs asjagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis läts timä hobõsoga latsi tuoma, sääl timä ai vie hüäste kuumas, sis naas latsõ mõskma, tsuskõ kõik ütsi pääd piteh katlahe, ni kiet ärrki, sis võtt nimä, pand kuormahe, ni oli ka nimä hüä puhta, oll hiuski ärr pääst lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis läts tuo jumalapallõja timä poolõ, a ku sai sinnä, ni oli jo sääl kalaval kiudu hobosõ ussõ ieh, läts timä lijna kohtu pääle minemä, a sõs astõ tuo jumalapallõja vanamies ka tälle mano, teret ni ütel, et tere nu pujakõnõ, ma tulli ka nu sinno kaema, kuis sa elät, a midä, tuokõnõ oll väega uhkes, torõhõs ärr lännü, tahaas inäb tuod vanna miest tundagi, muudgu tekkk taalõ suurõ häü õnnõ, et miä kaija sa mul sääne olt, kas mul parembat kaejat olõ õi ni and tälle viel kotspooli kõrvo piteh uma hunni ärr ni eski sõit hobõstega minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis läts tälle vägimiis jo vasta ni puttu Meremäe otsah kokko. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni sis oll mehe hädä ka otsah,ku lõppi tuo torba täüs ärr, sis muudgu läts jäll võtt uma vasara ni koput kivvi mändse kõrra ni sai jäll torba täüs rahha, ni sai jäll tuod mändses aas viländ, ni sis timä tekk hinele jo ilosa tarõ üles ni praavit umma ello kõgõ moodu pääle hüäs ni naas jo tedä esändäs kutsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis sai timäl poha hüä miel ni võtt ka koti, ni läts kodo, ni pand ka ruttu lavva pääle ni ütel, et kotikõnõ, panõ vällä süvvä, ni sis pand ka kotikõnõ süöki vällä, ni võrra, ku kullu, sei timä sis umminaase latsiga kõtu täüs ni ütel jäll, et kotikõnõ, kasi laud, ni sõs kasõ kotikõnõ lavva ärr kah, nigu raasagi jää äs perrä, ni oll näil jäll hüä elo, olõ õs midägi puudust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis tuo jumalapallõja ka midagi muud, ku ütel õnnõ, et jää nu tervessõbõr ni läts äraki, nu mies iks lõigas ummmi kivve tsagamist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis ütel Essä, et ega tuo nu määne suur asi olõ õi tedä avita, ma hott nu avita kah, a kas sa võtat timä hinne käe pääle? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sis ütel tuo vanamies, et mul um sinno vaesõkõist väega hallõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soeq es lövväk’i säänest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni soldan lubasi kah, a sõs timä käsk tuvva kamrõst kõgõsugumotsi süoke ni juoke vällä, ni süvvä ni juvva, Ni soldan tekk nii ni sõs läts tagasi timä mano, sõs ma massa sullõ miä õnnõ tahat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan lubas kah nii tettä, ni läts sõs õdagu ede tarrõ, ni tõmmas sinnä hinne ümbre tsõõri, ni sääd lavva ni kergo sinna sisse, ni istõ ni naas lugõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan lubas kah, ni mies and õppust, et sa mine kae, kost keldrihe saat, ni sõs tuo säält sinine puttel, ni verev, ni valgõ puttel ärr, a sa esi ärr juogu ui säält. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan lubas süija, a lõvi oppas, et ku sa nu valvat, sõs sa muudgu loe õnnõ a ärr sa kohegi poolõ kaehagu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan naas nõvvatällõma, kohes timä lätt, ni baaba selet, et timä um väega /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan tõijõ kah, ni and vanamehe kätte, tuo jõi valgist pudelast ni and tälle kah, ni sai timä jo hüäste kõvas, peräh tuod jõi sinitsest pudelast ni and soldanile kah, ni sai viel pallo kõvõmbas, a perakord tõnõ kõrbõs vereväst, ni and soldanile kah maitsa, ni sõs sai otsani kõvas, ni tõmmas ütte puhusõga tammõ vällä, a vanamies puist ahila maaha ni läts umma tied aijast vällä, A ku sõs üö tull, naas soldan umma jõudu kaema, ni võtt, kakk kõik uibuaija puu maa seest vällä ni pand rõuku, a ku kuningas üles tull ni näkk, sai timä paha vihatös, ni üttel, et sääne häos vaija ärr aija, a tütär naas pöhatuhe timä iest pallõma, ni üttel, et kuis timä minnoavit ni ärr päst, ni kuningas leppü ka viel ärr, a tõsõ üö tek soldan aija jällki vahtsõs, sai paremb viel ku inne ni ilosamb. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni soldan üttel, üts kõik, ma kae, a ankõ mullõ kolm musttuhat raha kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisos sai ka tuo tütrek terves ni tull tohtre perrä, umma palka kätte otsma ni naas tuo kuninga tütär sormust maaha kiskma, oll täll küll väega hallo tuod ärr anda, kisk toist nigu silmä alasti ja juoskma naada, a iks kisk tuo sormuso ärr ni satto ka tuo sormus maalo suormide mano ni sai ka tuost sormusost ka koik suorma, soe tuo tohtre kiä tuo abituoja oll, iske hinne kikkas ni naas noid suorma terri korrast tsäunma, a sos lask tuo tütrek nuo suorma ka uma jala alt vallalo, sos sai noist haugas ni tuo haugas karas kikkalo sälgä ni sei timä igäves ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sos sai kodo, sos tuo känksepä naane toi noid vanno klaasi tüke kätte ni timä muudgu ütel, et heidoke nu magama onno, küll ma tie tüö ütsindagi ärr ni heitsi ka nuo toso magama ni tuo pois tekk ummi meeli keriku üles, kogo klaasitso ni puuki viel kasvi katsi pooli korval ilosahe ni sos kuts tou voora maa kuninga puja kaema ni ku tuo näkk, sai täll poha hüä miel, et koik oll ni ilosahe ärr tett ni jäi viel tuol kuninga pujal palloki volgu tälle massmalda tuo keriku tegemise iest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sos soit tuo kuninga poig troskaga kerikuhe laalatama ni oll uma morrsä ka üteh, a tuo känksepä pois kai üle keriku läve ni ütel, et kaeh seo voora maa kuninga poig tott umalo maalo minemä, istus sita pütü otsa, a ka ma lää seo kuninga tütrega laalatama seo klaasitso keriko sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nissu, hernit ja upõ oll’ lihtsämb är tunda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ni sulase kullõsõ, et kuulõ, kuis meil perremies väega halõhõhe oihk, ni tulõva kaema, et miä viga um, ni ütel vana kahr, et veege timä vällä moro pääle, mi naka sääl arstma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisu om terävili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nisu
Nisu seeh käve kah, no maisilõ piät aia ümbre tegemä, tuu om näide lemmik!» Rüütle Janno ütel’, et suvõ pääle käve tsiakari iks mitmit kõrdo herne ja nisu seen. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ni susi kuuld tuud juttu, ni heitü ärr, ni ütel, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni susi maits kah, ni kitt, et krõpõ um külh, ni käsk rebäsel ka süvvä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni susi oli ka tuuga rahu, ni naksi tõsõ riiht pesmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni susi oll ka tuuga rahu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni susi sei ka hüä meelega ärr. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni susi ütel, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni sääl kõrtsih oll sann kütet, ni perremies kuts kiräviijät ka sanna, ni tuo heit kah kirä summa vaja otsa ni läts, a tuo naase antsak võtt nikavva summa vallalõ ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sääl naas kõnõlama, et kaeh, seo ollgi sullõ nuhtlusõs, et sa üle mo sõna lätsi, milles sa tuld võti, ku peräkõrd sajah olli, ku sa mu sõna võtnu, sõs olnu sa kõ umah kotoh, a kaeh, miä sa nu hätta näije, a sa saanu jo edimält hukka, ku ma sullõ abis olnu us. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sääl pand sõs talli kinni ni olõ õs pallo aigu, tull ka tuo vana perremies tedä takah otsma katõ mustaga ni ütles kah, et sul um täkk müvvä, et ütlõ õnnõ, minkk hinna iest sa timä ärr müöt, a sõs ütel tuo esä, et kaeh, sedä täkku ma alambahe ei müü ku katstõistkümme tuhat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sääl timä pan'd hinele jäl pää otsa, ni heidäs' magama, ni ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni säält sõs kõik puhtõ rahvas naksi tänni, et nägä um nu hukah lugu, kae miä nu turak tekk kurja, hukas nu puhto ärr ni kõgõ elo mutit, ni nu viel tapp papi naase /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni säält ülti jäll, et mine tuo võra kuninga maa kuninga tütar meile, sõs nu mi anna sullõ hobõsõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõit timä ka kerikohe, ni sõit tiepääl sõsarist müödä, nu viel saa as perälegi ni läts kerikohe ni saistas hüäle poolõ, a sõsarõ oli kural puol. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs and kuningas jäll kõva käsü vällä, et olõsi kõik riik kokko aet, et vaija um mõta, kelles tuo käng jalga sünnüs, tüo um olnu kullatsih rõivih kerikuh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs and timä tälle ka tuo puja kätte, tuo sai partsist ärr inemises ni sõs naksi kodo poolõ tulõma, sõs tulõma nimä tied piteh, sis ütles jo poig esäle, et kae esä, must inäb ei saa ravitsõjat, et must saa õnnõ tüä täkk, ma tie hinne täkus, ni sõs tuu ja müü ärr, sõs saat hulga rahha, a sa võta õnnõ ni pallo hinda, ku sa mõtlat hinne surmani ärr ravida tuoga, ni isk ka tuo poig hinne säälsamah täkus ni sai timäst hüä täkk, sõs istõ esä tälle viel sälgä ni saat kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõsar külh pallõl, et timä olõ õi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõsar naas väega ikma ni küsümä, et milles nu velekene mullõ nii tei, a veli ütel, et miä sa mullõ inne tei, vett sa tapi mu pini ärr, tuo ma kannahti ärr, ni tapi lehmä, tuo ka ma ärr kannahti, ni sõs tapi hobõsõ tuo kaks ma kannahti viel ärr, a nu tapi sa viel mu pujakõsõ kah, vett tuod inäb kannahta jovva as, ni selle ma sullõ käe ka maaha lei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõsar üttel, et tima tulõ viel tagasi, a tulõ põdra näol, sõs sa võid väega teda kinni haarda, ku sa nu saa ai, sõs sa /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs es päse tuo kaupmies inäb kohegi, pidi iks soldanilõ uma poolõ hüändüst ärr kätte andma vett kohus mõistsõ, et kaeh, seol soldannil um õnnõ tävveline õigus, ni sis sai toolõ vanalõ soldanillõ uma lubat hüändüs iks kätte ni sai timä väega rikkas mehes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs heit valgõ susi hinne maaha ni rehke sääl jalgega ni iske hinne tütrekus, ni oll sääne sama illos tütrek, ku tuogi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs heitü saksa naane ärr ni pand pakku, ni papp ja saks ka tuli korvi alt ni joosi vällä, a diakon ni detsok lõiksi kõik tuo aig jauhmist, a ku täntämist kuuli, sõs pagõsi nimä kah ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs hummogu vidat ka vana susi nimä viimatse tuli vierde kokko, a vett kõigil oll uma roon küleh, ütelgi olõ õs terves jäänü, kual olõ õs pääd, kual oll puol kihhä ärr mant võet, kual tükk ärr külest kaksat, ni ku nimä sõs kodo lätsi, ni ütli, et kullõ maamakõnõ, ei mi nu inäb lää timäga öütsi, et ärr jo otsani tahat lõppõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs hunnogo tuli nimä üles, sei ni jõi, ni sõs lätsi nimätuohu tarrõ, sõs ütel tuo perremies, et ma kutsu nu siijä uma perre, ni üttel ka aknõ vallalõ ni vilist, sõs tull väega suur summ tuvikäsi sisse, sõs puistas timä näile terä maaha, ni sõs naksi nimä kõik tsäünmä, ni sõs ütel timä, et ka sa siih tunnõt umma poiga ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs istõ timä pääle ni kuninga poig ka kõrvalõ, ni sõdi uibu mano, ni võti säält hulga kullatsid ubinit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs jusk ka tütär vasta ni lask vana halva sisse, ni ku tull tarrõ õnnõ ni ütel ärrki, et miä siih võõras hais um, kiä siih um, ni tuo tütär ütel, et olõ õi kedägi võõral maal kõrbatas tsika õnnõ, a üttigi usu us timä muudgu naas tarrõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs jäi toolõ mehele iks uma raha kätte ni putu us tedä inäb pääle tuo kiäki ni oll täll elo otsani viländ tuod rahha kuluta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs jäll läts kodo ni tõsõ vele küsse, et kas oll midä keelih, a timä ütel, et olõ õs muid, ku mi papi pini, ni ma pessi tõist ni jäll lasi vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs jäll ütli tõsõ vele, et sa iks ti’i nigu vaija, milles sa latsi ka kutsu us, a nu mine latsilõ ka perrä, ni tuo turak ka muudgu läts tõi latsõ ka puhtilõ, a ku saipuhtõ tarõ mano, sõs lätsi nuo latsõ ka mano, a sääl tuo /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs jätt Jumalaga, ni läts tagasi sinnä, kost tull, a olõ õs sääl inab mõisat es tütreku, ni läts otsma, a tull vana baaba tie pääl vasta, ni küsse tuo käest, a tuo üttel, et timä um jo ammugi ärr lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs karas timä havvast vällä ni naas uma nuijaga säksa kõvastõ pesmä a tuokõnõ naas pallõma, et lasõ minno hinnäst vallalõ, ma jätä kõgõ sullõ, Ni lask ka timä vallalõ, a hopõn ni ratta ni jäi timä kätte, ni ku hummog sai, läts timä kodo ni pand hobõsõ talli ni heidäs esi magama ni ku kiä tiijaki is. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs kolmadal pääväl jäll oli rahvas sääl mäe all ni hiikeli, kukõli üles minekiga, a kiäki es saa minnä, a ku sõs tuo ull veli tull ni kihot ka õkva mäke üles ni keerut kuninga tütre mano, sääl sis sai toolõ suu ärr anda õnnõ ni sõs jäll keeerut tagasi ärr mäest alla, a tuo kuninga tütär lei tälle uma nimisõrmusõga tähe otsa pääle, a timä läts iks jäll kodo umma muodu, ni tuo hopõn kattõ ka ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs kuuli nimä, ku kõnõldi, et kuningal um kolm tütärt klaasitsõ mäe otsa pantu, nikiä sinnä mano saa minnä, tuo või säält üte tütre hinele naases võta, ni egal ütel um raha karp ka viel kangli alla pantu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs kästi vanal soel üle karata, ni tuo ka karas üte hülbähüse ni sai ka üle ärr a peräjala puttu iks kannu külge, ni jäi susi ka haigõs ni naas väega oihkama ni mähiti rõiva sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs käve nimä jäll iks edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni sõs käve soldan aida pitteh ni sai ütte suurõ tammõ mano, sinnä oll üts vana mies ahildõga kinni köüdet. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs kõnõli tõsõ, et ärr sa inäb nii teku ui, et sa jäll mõtsa last, miä um õnnõ keelih, tuo tuo kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs küsse kosilasõ, et kohes sull esä um lännü, kui olõ õi tarõh, ni tütrek ütel vasta, et esä käü mul otsalta tied (vett esä oll kündmäh.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs küsse tõse vele, et kohes puhete kraam jäi, ni timä selet noilõ ärr, kohe jäi, ni sõs ütli nuo, et saa ai sust määnestki kraami tuojat, las mi esi lää tuo kraami, a sa mine nikavvahõimu kokku ajama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs küsüti jäll, et kuol aigu tuo oll, ni naane ütel, et a tuol aigu ollkinna, ku tuo pliini pilv mi veereh ka käve ni ku pliini sattõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs küsüti tuo naase käest, et kas tõ meeli löüse su mies raha, nu timä ütel, et löüse külh, a sõs ütel tuo mies, et ütle kual aigu tuo oll, ni naane ütel, et tuol aigu oll, ku tuo raudvasardõga sõda oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lammas kah, ni kuoli ärr, ni säälsamah pääle tuo lamäs kaupmies ka maaha ni kuoli timä k ärr ni um jutusgi otsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lubas Jumal ka mehel kodo minnä ni naksi ilosahe elämä, vett inäb putu us susi kunagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lätsi ka nimä võti tuo rikka vele kinni, ni tapi timä ärr, ni sai toolõ uma nuhklus kätte, et timä vaest veljä pett, a tuo vaenõ elli iks ummi kotõga viel edesi, ni olõ õs inäb pääle tuo midägi puudust, mia vaija õnnõ, tuod kott and. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lätsi nimä edesi, ni sai mõtsa vierde ni ütel tuuo mies, et odot vaija kaija, kas midä keelih um kah, ni läts ka kieli mano ni hõigas, et kaegõ nu ilmä imeht, ku veli haug um tulnu ka maad piteh käümä ni um kieli kinni jäänü, sõs võtt tuo havvõ ärr, ni ku sõs sai uja vierde, sääl ka läts mõrda kaema, et kas mõrrah ka midä um, ni ütles et võe kulla rahvakõnõ, kaegõ nu ku jänes um mõrda lännü, miä viel ilmah olõ õi olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lätsi nimä ka toolõ tsirgulõ perrä ni sai ka timä tuo tsirgu pesä päält ärr haarda ni tõi timä kuninga kätte, a sõs jäll naksi tõsõ viel timä pääle kaibama, et timä lubas ärr tuvva se krasnoi sonts zarskaja tütre Alona, ni kuningaspand ka jäll tälle karistusõ pääle, et olko õnnõ tuod. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lätsi nimä tuoga keisri maja lähhühe, ni sai keisri vornikuga kokko, ni sääl tsusksi jo tuolõ mõnõ tuhandõ ärr, ni tuo lubas sõs moro pääle akna ala mängma ni sääl naksi poho ilosat mängu lüöma, ni tütär kullõl väega hüämeelega, ni ai kihä poolõni rinnani aknõst vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka naane tõrdu ala ni mies pand tõrdu kummalõ pääle, a sõs läts toi aidast peotävve kesvi ni puistas nuo tõrdu perä pääle, a sõs pand kanakõsõ pääle tsäünma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka neitsu küsümä, a tuo saat sõna tagasi, et ma taha ni pallo, ku üts üö, üte hammõ seeh magada, ni tuo kuninga tütär kuuld tuod ni ütel, et kas tuo nu määne asi um, ma või nu hott maada ka ärr tuo üö, ni saat ka sõna, et tulkõ õnnõ õdagu sinnä ni toogõ lavvarätt ka üteh, ni sis läts ka timä, vei tuo lavvaräti sennä ni magasi tuo üö üteh ärr kuninga poig kuninga tütrega ni pääl tuo läts timä türmi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka perremies ärr ni jäi tuo maja kõik kuninga puja kätte ni tuo ka kai kõgõ maja läbi, ni kai tuod hoonõht kah, midä kästä äs puttu, ni näkk, ku oll sääl üts tsirk ni oll hopõn, ni tuol hobõsõl oll liha pant söögis, a tuol tsirgul oll kaara, ni saa as näile kummalõhi süvvä, ni tuo hopõn ütel, et tsõõrahuta minno ümbre, ni tuo võtt tsõõrahutt kaj, ni sõs sai tuo hopõn inemisesni naas kuninga pujalõ oppama, et ka kaeh, küll pandas sinno ka peräh siijä, koh ma olõ, a nu edimält lastas sul hüvvä ello ellä, nigu mändsel noorikõl, a küll peräh tulõ sul ka hädä, kae nu minti ütsäs pääväs ärr a tõistkõrra mindäs kuvvõs pääväs, sõs sa jäll tulõ tsõõrahuta minno. sõs ma jäll kõnõla sullõ, ni ütel viel tuo hopõn, et vaelda sa mi söögi ärr, ni timä vaeld kah, ni sõs jäll tsõõrahut tagasi, sõs sai jäll timä hobõsõs, ni läts kuninga poig ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka timä kodo, ni ütel tõisilõ, et kaeh, ti jovva as härgä ärr müvvä, a kae ku ma lätsi möi härä ni võti raha, nu um uma kolm ruublit käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka tuo hopõn merde karpi lahkma, a tuo mies jäi vierde ni tekk k tuo oppusõ perrä, ku kuuld ravva tilinät, sõs heit kaatsa ni hammõ maaha ni ku kolmat kõrd tilisteti, sõs karas ka ruttu merde ni oll hobõsõl säläh, a tuol oll jo karp kah hambih ni sõs sõidi tuoga kodo ni anni nuo rõiva Alonalõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts ka tuo turak hõimu puhtilõ kutsma, ni kuts, et mehe tulkõ puhtilõ, a naisi ärr toogu, ni sõs tuli ka mahe puhtä tarõ manu, a naisi es olõ, ni sõs ülti tälle, et tohoh turak mis sa naisi ka kutsu us, mine ruttu kutsu naase kah, ni timäkene ka läts jäll käve kõgõ hõimu läbi ni kuts naisi puhtilõ a latsi es kutsu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts kuningas kodo, ni ku sai peräle oll timä katõsa ajastaigamere pääl ärr olnu, ni ku tull kodo, juosk tälle säitsme ajastaga vannu nuor pujakõnõ vasta, ni ütel, et tätä, tätä, kuis sa nu minno ärr lubasi, ni sõs läts tuol kuningal väega hallõs umma lubamist, a midägi või ei tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts papi naane ärr ni Mattor lubas tälle lehma ni kana kätte viija, a sõs tull saksa naane ka imma miest takah otsma, ni ku näkk, ku Mattoral hüä söögi olli, nõusõ kah, kost sai, ni toolõ jäll kõnõli niisama, et täl sääne lehm um, kiä pääväl katskümmend nakla võidu and ni kana sada munna luo, ni saksa naane küsse hinele, ni Mattor lubas kah, ku midä timä kääst saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts soldan võtt hinele kottusõ nädali pääle, a nõnnõti säitse püttu kulda tuo iest, ni timäkene vätt uma punga ni puist sõitse püttü kulda vällä, ni jäi sinnä elämä, ni naas märkma, kuis kuninga tütrele mano saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä baabakõsõ mano kullõma, et miä meist peräkõrra saa, ni võtt baaba ni heit tima pääle kaartit ni sõs ütel tõnõ, et sullõ tuli sändse kaartõ leh et sa mine turu pääle ni kae koh ubina müüjä um ni mine tuo manu ni miä kõgõ päälmäne upin um, tuo võta sa hinele ni anna tuo iest, miä õnnõ nõvvõtas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä jäll kodo tagasi ni tõsõ vele küsse, et kas tei nu kohki tüöd ni sai süvvä, ni timä selet, et ma tei külh tüöd, nigu hamõ tsilkõ säläh, sääl külä palli ni ku mõni kotus viel pala as, sõs ma panni iks viel kurembahe säält palama, a ma sai viel pessä tüö iest päälegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä ka tarrõ, sääl sei ni jõi, võeti tedä sääl hüäste vasta, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä kutsma, ni näkk sääl, ku timä sõsarõ mies oll sängü pääl haigõ jalaga, ni sõs näkk tuo kuninga tütär, ku timä kullanõõ rärr oll sääl põlvõ pääl ni oll põlv tuoga kinnii mähit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä minemä ni sai ka jo sinnä peräle võõra kuninga maa sisse, a sääl tuo kuningas ütles, et võeh, kõgõ seo perält, mul um parambitgi kosilasi viel türmi pant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä minemä ni sai sinnä, õs läts vana säksa mano ni küsse poiga näta, a tuo ütel vasta, et inne sa ei saa umma poiga nätä, ku hummõl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä noid mehitsit süömä, ütel, et ti olt mullõ ärr lubatu ma taha väega süvvä, ma olõ küll söömälda olnu jo, anuo naksi väega halusahe pallõma, et kuku mies, jätä meid tagasi, ku sullõ kunagi meid vaija tulõ, sõs sa hõika, et mehine, mu’ sulanõ, tulõ appi, sõs olõ’ mi man, ni kuuld ka timä tuod juttu ni jätt nimä alalõ, ni elli uma tühä kõtuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä vaesõkõnõ ilma pitteh käümä ni käve essüsih nikavva ku sai kuninga uibu aja mano, ni läts sisse a kuninga poig ka tull sinna käümä, niku tuo näkk õnnõ tütreku sai täll väega hüä miel, selle et temä oll väega illos ni naas tõsõga kõnõlama ni oll täll tõist väega hallõ, ku näkk, et kässi olõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts timä vaesõ vele mano, ni ütel et kaeh, miä sa nu mullõ tei, mul um nu põhatu suurhäbü, a võta nu uma hädä ärr mu käest, panõ kohe tahat, a ma inäb tahe ei tedä umah kotoh pitä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts tsura sinitse kivi mano ni murõht sääl, et kuis ma nu õigõ sovva tuo ärr tettä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts tuo turak ka mõtsa, ni käve tuo päävä ärr ni näkk ka tetre, a es putu tõist, ütel et ta um papi kana ni läts kodo, sõs vele küsse, et kas sai midä tappa, a timä ütel, et papi kana näi külh, a tuod ma es taha tappa, ni vele jäll tõrõlasõ, et miä iks turak tuo turak, sa tapnu õnnõ ärr miä oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts turak uma siidi kuotmaga kodo ni ütel velile, et kaeh, miä ma sai uma aho iest, vett lijnah um nu palanu savi poha kallis ni kiä õnnõ viijä jõud, tuo saa kallist massu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts tädi virusõhe, nigu krobas õnnõ ni tõi vorsti ärr ni pand lavvapääle ni üttel olgu õnnõ ärr süöd, ni läts jäll vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts tütrek hobõsõga edesi minemä, a kuninga poig läts soega kuninga mano, ni üttel sääl, et ärr tie sedä hobõst kavva tallih pidägu ui, tima um kavvast tuod laskõ timä iks vaihõl vällä jalotama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts vana halv ka süömetävvega säält ärr, ni päsi vana mies timä kääst ärr ni naas uma tütrega hüäste elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs läts veli vihanult sõsarõ poolõ, ni üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs lää äs tuod tied iks kiäki, kust esi hukka saa, a tuod teid, kost hoppõn hukka saa, läts tuo noorõmb, a tõsõ vele lätsi tuod tied, kost midägi saa ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs muudgu jäll panti toolõ turakulõ kari pääle, et ku sa õtat sändse latsõ ilma tuvva, kull um kuu kukruh, päiv otsa ieh, kõik kihä tähti täüs, sõs sa saat kuninga väüs, a muido pää maaha: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs märge nuo vele nõuu kokko, et miä nu saa, kohes nu olõsi seo papi kihä panda, vett tiidä, et sedä naatas nu väega kõvastõ takah otsma kõigit puoli, ni sõs võti ka nimä, vei tuo papi tarõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs märge timäl tõsõ vele, et olõ õi nu inäb hüäste asi ni lätsi vällä kaema, ni sõs näi, miä turak tigo oll tennü, ni sõs muudgu ka pani pakku minemä, et ega nu hüvvä luku ei olõ, a timäkene ka muudgu haard uma tõrva katla sälgä ni jusk ka iks näil uma katlaga takah, nuokõsõ iks pagõsi ieh, et sõkõ she, timä saa meile järgi ni olõ mi jäll timäga hädäh, et paekõ nu õnnõ õigõ tuttu, a timäkene ka ei jää maaha, muudgu iks lõikas tõisil takah ni sai ka velile järgi, ni saa as vele muud midägi tetä, ku võtt iks timä ka hinnega üteh, ni sõs jäi nimä üte suurõ kuusõ ala üöses ni lätsi sinnä kuustö üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs mõtõl mies, et miä nu tetä, vett naane iks muu rahvalõ ärr kõnõlas, et ma raha löüse, ni sõs võetas mu käest ärr, a odot, ma märgi üte märgu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naas ikma murõhtama, et kuis ma nu tie, a sõs tull täl mehine mielde ni hõigas õnnõ, et mehine mu sulanõ tulõ appi, ni oli ka mehitse hulgana sääl ni küsse, miä vaija um, ni ku noilõ uma asä ärr selet, sis ütli nuo, et oho mies, olõ õi vikagi, küll saa kõik, ni naksi tegemä, kõik viimätse, ni mies muudgu kepiga näüdäs õnnõ, ni ku sai hummogu valgõ, oll kõik jo valmis ni papi ja lugõma seeh ni kellä löövä, ni sõs lätt kuningas kaema, ni kaes, kerik poha hüäste jo valmis tett ni imehteli väega, et võeh, võeh, muido üldäs, et turak tuhkapuskja um, a ka mändse tüö ärr tege, ku timä nu viel kolmada tüö ka ärr tege, sõs ma võta timä kuninga väüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naas kuninga poig naitma ni taha as muud, ku tuod samma tütreku ni muu ka keeela as ni võtki timä hinele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naas noorõmb kuninga poig ka uma naasega ilosahe elämä nigu maa rahvasgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naas timä säält mõtsast ärr tulõma, a oll väega süvvä mõtsa ärr saanu, nigu kuigi tunnõ as inäb kotust ärr ni mõsta as naada kodo tulõma, ni muudgu naas minemä õnnõ mõtsa piteh huupi, ni käve pääle, nikavva kuuld, ku timä üte pini haukmist, ni sai timäl väega hüä miel, et ka nu saa ma rahvahe, ni nas tuo helü pääle sinnä minemä, a ku sai mano, löüse sääl üte pini päälu õnnõ, muud olõ õs midägi, ni võtt timä tuo pini pääluu, pand kaalketti ni naas jäll edesi minemä, ni sõs kuuld timä edepuul hobõhõ hirnumist, ni sai jäll hüä miel, et nu ma saa rahvahe, a ku sai sinnä, koh tuo helü oll olnu, olõ õs sääl muud ku hobõsõ pää luu õnnõ maah, ni võtt timä, pand tuo ka kaalkotti ni läts jäll edesi minemä, ni kuuld ku üteh paigah kikka kirgvä, ni läts jäll hüä mielega tu helü pääle, et nu ma saa rahvahe, a lövvä äs sääl ka üttigi muud ku üte kikka pääluu, ni pand tuo ka kaalkotti, a esi iks läts edesi, ni naas kullõma, ku üteh paigah kuuldu rõiva mõskmise helü, ni timäl sai väega hüä miel, et nu ummõhtõ saa ma rahvahe, ni naas sinnä poolõ väitämä, a ku sai mano, löüse säält kats tõlva õnnõ, muud midägi, ni pand nuo tõlva ka kotti ni läts jäll umma tied minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi esä, imägä mõtlõma, et tuo iks olgi mie poig, meil iks oll hiir hoppõn, ni imä üttel, et ma lääõdagu mõtsa otsma ni läts ni löüse kah väikese tarõkese, a ahi seeh küttü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi kõik puhete rahvas timä käest lavva takast küsümä, et ah kas sa tapi papi, ni timä ütel, et ma tapi ja kiä kuri tedä sõs ai mu kieli, ni ma tälle sääl anni vallu, nikavva, ku kätte lõppi, a säält sõs naati jäll küsümä, et ku ärr tapi, kohes sõs pani, ni timä ütel a tarõ pääle panni, ni parhilla um viel sääl tõnõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi kõik rahvas ütlema, et ega muu kiieki parembahe kuningas sünnü üi, ku tuo mies, kiä sündse asä ärr tõi, mida kellegi olö öi. ni panti ka sõs mies kuningas, a naane kuninga imändäs, ni mõk tapp kõgõ maaha, kia kuningalõ vasta olli, a kannel mänge iks puhu ilosahe, ni naksi nemä hüäste elämä, ni eläse /loetamatu/ täämbätse pääväni viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi kõik viimänekohtu rahvas naarma ni pidi timä nuo pakla ärr võtma, ni sõs jäll soldan lei ni küsse, et kas ma olõ sinno putnu, ni sõs ütel pilu vasta, et olõ õi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi nimä kõik ütteh hüäste elämä ni mosno eläse parhillagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs naksi nimä ütlemä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nimä küsse, et miä sa siijä otsit ni timä üttel, et ma taha kullast tsirku hinele, ni nimä ütli jäll tälle, et mi muido anna ai tsirku, ku tuo meile võra kuninga maa seest kullanõ hoppõn, kual kullatsõ piili jalah umma, ni ku tants, sõs pilli mängvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nimä lätsi tapma, a ku sai Mikitä mano, oll Mikitäkene hinele mago kietnu, tuo kei nuigu pogisi õnnõ, a tuhkhaud oll tuhaga kinni kattõt, ni näeki is tuld vbällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nimä naksi ilosahe elämä, ni eläse mosno parhillagi viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nimä naksi ütteh minemä, ni sai sinnä, koh tuo tsirk oll, ni jällki naas kuninga poig valgõlõ soelõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nuo tõsõ vele mõtli, et kuis mi seo turaku ärr saasi häötä, ni kaipsi kuningalõ, et kae mi veli mõist hüaste hobõsit vahti, pankõ timävahis, ni sõs anti ka turakulõ teedä, et olgu õnnõhibõsõ vahitu, muido pää maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs nõudsõ kosilasõ, et koh sul imä um, ni tütrek jäll ütel, et imä tege hüvvä parembas (tuo tekk võidu.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs otsõ ka kuninga poig nuo asä ärr takah, ni ku tull perremies kodo, ni küsse, et olt kaenu, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pahasi rüövli põhatuhe ärr ni ütli, et läke nu tapko tuo Mikita pühüs ärr, tima jällki um meid petnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pahosi veli ka jo väega ärr ni ütel, et sedä inäb jovva ai kuigi ärr kannahta, ni läts ka sõsarõ mano ni ütel, et panõ nu hinnäst rõivihe ni võta kõgõ parõmba rõiva, miä sul hinge takah umma, vett mi lää nu ütte uhkõhõ paika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pakuti jäll tõlle väega pallo rahha ni kõikõ hüvvä vaarra, a timäes võtä jällki inäbät, ku katskümmend tingä, ni läts jällki uma kodo, a tuo hobõsõ jäll lask timä risttiele vallalõ, ni tuo läts jäll umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pei nimä kõik saja ärr ni peräh lätsi kuninga mano, ni kuningal sa ka hüä miel, ku ummi tütrit ni väimehi näkk, ni and näile egälõ üllle hulga rahha ni sõaväke, ni sai vele kõik rikkas ni naksi hüäste elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pääle tuo jäll kõrra ao peräst ütel tuo turak veli, et ma taha sitalõ, ni vele jäll keeli, et äidse perält, naaku ui sitälõ, muido saat kätte ni olt otsah, kannahta ummõhtõ viel iks, a timäkene ütel, et a ma jo situ, ni sittõ kah ni sattõ jälll ossõ piteh noüle hõimu rahvalõ suu pääle ni nuo jäll oll heidüskelese, et seo inäb olõ õi hüä lugu, ku räpo satas taivast suu pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pääle tuo ka tuli kõik puhtõ rahvas sinnä pappi takah otsma ni ütli toole turakulõ, et mine sa tarõ pääle ni viska tuo papp säält maaha, sa vett tiijät, koh timä um, ni timä hing es tiijä tuost midägi, et papp oll jo tõisil velil ärr kasit tarõ päält, ni timä iks läts umma tiedmist piteh tarõ pääle, heitmä ni nakas pappi otsma, a tuo seenine oll kõik rahvast täüs, ni timä kai sääl üleväh, miä sääl all tetti, ni tundsõ külh ärr, et olõ õi inäb asi kõrrah, ni küsse timä viel puhtõ rahva käest, et kas ti papp karvaga ka oll, ni nuo ütli, et heidä nu maaha timä, määne um õnnõ, a timä jäll kitõist ümbre tsõõri ni silmits tõist ni jäll küsse maast,et kas ti papp sarviga oll, ni nuo jäll ütli, et toho turak mis sa nõvvat, sa muudgu heidä maaha õnnõ, sääne määne um, ni timä jäll iks sääl tarõ pääl kaitoist ni silmitseli ni jäll küsse, et kas ti papp nelä jalaga oll? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs pääle tuo kutsuti keskmäne tütär ette ni pidi tuo ka rõiva üles võtma, ni küsüs tuo soldan tuo käest ka sedasamma muodu, a tuo jäll ütel et ei olõ putnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs saat imä tütre uja vierde soolikit mõskma, ni üttel, et ärr sa sooliko otsa vallalõ laskui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs saat kuningas keskmätse puja vahtma ni tuo ka tekk tuodsama tüöd, viisi is vahti ni jäi magama, ni lask ubina ärr viijä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai ka sinnä, koh tütrek oll, ni soldan näkk, ku tütrek kai ülevält kolmanda elotusõ päält, ni tima naas sääl tarõ ieh edesi tagasi marsma, ni peräkõrd tütrek röbahti tedä ni naas kõnõlama ni tundsõ ärrkima /?/, ni sai väega hüä miel, üttel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai ka timä tuo kuninga tütre hinele ni oll täl hüä elo, a tuo hopõn oll ka iks timä man, kinkä timä sääl mäe otsah käve, ni ütskorra timä sõit tuo hobõsõga ni oll tie veereh üts hurmotsirgu*) putsaij maah, tuo välke poha ilosahe ni timä võtt tuo pudsaja ärr, a tuo hopõn küll kieli, et putu ui, vett seost tulõ pahandus, a timä üttigi es kullõ, võtt iks tuo pudsaja ärr ni vei kodo, a sääl kõik imehtelli, et kaegõ nu imeht, määne ka putsaj seo um, vett /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai ka timä tuo kuninga tütre hinele väümehes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai kuningal poha hüä miel ni inäb jätä äs tedä kohegi, muudgu vei hinnega üteh liina, ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai kõigilõ tiedä, miä kurja vele tälle oli tennü ni sai kuningas poha kuräs, ni panti nu vele pütü sisse ni lasti pütüga mere pääle vallalõ, ni sääl sai nimä ärr hukka, a tuo kuninga poig naas uma naasega hüäste elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai mehet ka jälle hüä miel, ni kõnõli naasele ka kõgõ uma käügi ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai nuo vele kuninga liina peräle, ni sääl oll kuningalõ hobõsõ karüst vaija, kiä jovvase ärr vahti nuo kuninga hobõso, ni lubati, et kiä ärr vaht suvõ otsa ilosahe, toolõ saa paremb hopõn palgas, a kiä ei jovva hüäste vahti, tuol pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai timä kuulda, et kuningas oll kodo tulnu, ni ku teda kottoh lövvä äs, oll kõgõ sõaväega otsma lännu ni jäi ka timä velenaase poole üöses. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sai timäl väega hüä miel, et jäll uma mehe mano sai ni naksi ilosahe elämä, ni olõ õs ka mies kunagi inäb pini, oll kõgõ iks inemine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs sõit kerikohe, ni sääl oll kuninga pujal jo kõik sõjavägi kokko ajet ni käsk ant, et tedä kuigi saasi kinni võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nisõs taheti tälle naida, a timä üttel, et ma ei taha muud ku tuodsamma, kiä minno kõnõlama harot, ni anni muu ka perri ni võtt ka tuo ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tahtsõ tuo jumalapallõja umma paika ärr minna, a võeta as inäb tedä sinna, lastigi is sisse, muudgu ülti, et sa veli olt patu sisse saanu, ni nu inäb saakinna ai sisse, ni sis /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tei ka nimä tuod piteh, tapp tuo mies hobõsõ ärr ni nilg ärr ni läts esi naha sisse, sõs oll tie veereh, nii tull ka vana varõs uma katõ pujaga mano zagama, a sääl ka haard timäke ne nuo varõsõ puja kinni ni annaki is ärr, muido ku üte et toogõ mullõ elävät vett ni kasuvat vett. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tei ka vele nii, ni huksi kurä tütre ärr, a umalõ sõsarõlõ anni kõ kosti miä kodo tõi ni naks jäll kõik hüäste ütteh elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tei nimä suurõ tulõ üles ni pand tuo kannu tullõ palama ni tõi pernaase ka vällä ni köüdi kannu külge kinni na paloti üteh ärr, vett nimä inäb jätõõs pernaist alalõ, vett pernaane iks olõs perrmehe ärr häötänü, a nimä võti häödi pernaase ärr ni jäi perremies iks ello ni naas ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tekk ka nii, ni sai tuo kuninga poig lijnah saadavahis, ni ütskõrra läts tuo kuninga tütär ka sinnä saata kuulätama, ni naksi tuo saadavahiga jandama, ni sõs hullamisõ pääl rappu tuol saadavahil küpär pääst ärr, ni näkk tuo kuninga tütär, ku tuol saadavahil välgähtükullanõ pää otsah. ni küll pand timä ruttou kübärä päähä, a tuo kuninga tütär iks näkk ärrki timä kullatsõ pää, ni naas pääle tuo muudgu esäle pääle ajama, et kae ma õnnõ sää seolõ saadavahilõ ärr, a tuo kuningas pahasi väega tuo jutu pääle ärr ni ütel, et kas sa nu ullis olt lännü, ku sa tahat saadavahilõ ärr minnä, tuo um jo seo kõgõ põlatump maailma pääl, a sa taalõ läät, kas ma ni kuninga sugumaist hinele saa ai vävvüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tekk soldan nii, e tsirk naas lindama ni linnas ni ruttu ku mehel silmi jäi kiriväs nii ku iks taade kaeheti, sõs jäll visas mies lihatükku suuhto, ni timä lõpsahut säälsamah ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tekk tsura ka nii, ni ku täkk juosk vällä poha vihasahe, sõs timä leije õkva tõlvaga kõrvo vaihõlõ, ni jäi jo vähembäle, ni sõs karas sälgä ni pess iks kõrvo vaihõlõ, a muijalõ lüüki is, ni sõit timäga kõgõ ilma läbi nikavva ku ärr väsü ni läts üle ütte kraavi kargama ni sääl pillu üle pää kraavi ni jäigi sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs timmä läts kodo tagsi ni kõnõli esäle, et ka ma nu tiijä, kiä um mi kõiki iest väläh olnu, a tie kiäki joht märgi is tuod, a mu sõsarrõ mies olgi tuo, ni sõs sai kuningal ka väega hüä miel tuo /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs timä käve nikavva, ku sai perehvatka aigu, ni sõs tull pühä Nigul ni tõi tõsõlõ süvvä, a timä näkk õnnõ Nigulat ni tundsõ ärr, ni haard tõsõ kinni ni pess tõsõ armõtuhe ärr ni esi viel tsihit, et sa vana halvni kuri nigul, sa kullõ õs, ku ma sinna väega palsi, et hallakuni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs timä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tull kuninga poig vällä ni läts valgõ soe mano ni ikk sääl. a valgõ susi üttel, et istu nu mullõ sälgä, sõs ma vie jällki su sinnä, koh hoppõn um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tull rüövlil süä täüs, ni ütli, et läke nu tapkõ tuo Mikita tikõ ärr, hott täl umgi viel mändsit asjo, ärr inäb noid võtu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tull tuo tütrek ni pand tuo sõrmuse hinele sõrmõ, a tuo sõrmusõ hinele sõrmõ, a tuo sõrmus oll iks päivä sõrmõh a inõse ill paisih, ni oll timäl tuo pääle väega hüä miel, a sõs tull toolõ tütrele suur tõbi pääle, nakas tälle suur hädä pääle käümä, sõs otsõ tuo esä kõik tohtre läbi, a üttegi es saa api, vett ütski tohtre es /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tuo baaba poig ka midägi muud, ku võtt uma kaalkoti õnnõ kätte, ni sõs viedi timä kuninga tütre mano, ni sääl timä ka midägi mud, ku puist uma kaalkoti maaha ni tuli säält kõik nõo vällä, miä seeh oli, ni naksi ello, pini pääluu naas haukma, hobõsõ pääluu hirnma ni kikka pääluu kirgmä, ni tõlva ka naksi mõskma, ni tuo pääle naas kuninga tütär ilma väega imehtelemä, et kae midä viel ilmä pääl olõ õi nännü, võe, võe, määne ime, ku nii antsakut hellü tegevä ni tuo pääle naarahti kuninga tütär, a sõs tsilgahtu ka raudpakk rõndõ päält maaha, ni sai tuo kuninga tütär terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tuodi ka tuo kaup tuo oppusõ perrä mõtsast ärr ni tuo kaupmies naas poonät ajama, es taha anda toolõ soldanilõ ärr puolt kaupa muudgu ütel õnnõ, et jää siijä, mu poolõ üöses, sõs mi hummõl seledä, nu inäb olõ õi aigu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tuo turak veli ütel, et anna aigu, küll ma hummõl tie nii, ni sai ka hummog, ni läts timä jäll küllä tüöd otsma, ni sääl näkk, ku üts mies kõrbõs aia nulgah zika, ni timäkene ka muudgu ku haard pangi kätte ni vett zialõ pääle kaldama iks lopsti zia pääle ni nuokõsõ jäll võti timä kinni ni peksi, et sa tükit mi tüöd ärr mutitama ni tsurkma, ku mi siih tüö pääl olõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tuo valgõ susi opas tälle, et mine sa uibu aida ni võta tuo tsirk ärr, a võtu ui puuri, a kuninga poig kullõ õs tuod timä läts ni võtt tsirgu kõgõ puuriga ärr, ni tahtsõ tulõma naada, a sääl puuri küleh olli kellä nöörä, ni ku puuri puttõ õnnõ, naksi kõik kellä lüömä ni tuli rahvasvällä kaema ni võti kuninga puja kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tõi tuo varõs elävä ni kasuva vie tuo mehe kätte ni tuo lask varõsõ puja ka vallalõ, a sõs võtt tuo kasuva vie ni vali tuo hobõsõ pääle, sõs sai jäll hopõn terves ni peräh vali tuod elävät vett, sõs tull tiimä ello kah, ni sõs võti nimä tuo vie ni vei tuo vie kuninga mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs tõngas ka timä kodo ni tõi kotost nõo, ni tekk mäele mulgu sisse, kost läpü päsesi, ni sõs ütel, et kohes mul nu nõo olõsi panda, kodo olõ õi aigu minnä viimä, ni ütel, et odot, ma panõ siijä puhma sisse, a jäll tigalanõ sõkõ naas tänni, et ärr läät, ärr võta, ni avta as midägi muud, ku pidi jäll kodo ärr viimä, ni sõs muudgu jäll ütel uhmrõlõ, ni peklele, et hõõrä ni pessä ni and vallu, et ruttu järgi saasi, ni naas ka jo lähkuhe saama, maa jo tõnksõ all ni karas tuo kuninga poig maalõ ni kullõl, et lähkuh umma, sõs kask tuo hopõn, et heida rätt ka maaha, ni heit ka räti, a sõs sai näile tuline jõgi taadõ ni sai vanal halval jälle hirmsahe süä täüs et miä nu saa, saa ai kuigi näid pagõhõjit kätte, ni ütel, et ka nu umma nimä mu käest pääsnü, ni sõs või es timä midägi tetä, muudgu läts suurõ vannise ni täntämisega tagasi, a tuo kuninga poig iks läts tuo hobõsõga edesi, ni sai nimä tuo lijna ma- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs vei kuninga poig timä kuninga mano ni üttel sääl, et timä um kavvõst tuod, ärr ti tedä kavva tarõh pidägu ui, laske iks teda vällä kulätama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs vei timä tuo kuninga puja umalõ poolõ ni ütel sääl, et sa jäät nu mul perremehes, kotto hoitma /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs võtt ka tuo mies kivi kõgõ rahaga ni läts ärr, ni sis naas tuo mies ka tuo rahaga kauplema ni sai rikks kaupmehes a katõkümneviije ajastaga perast jäll sai nimä kokko, si sküsse tuo tõnõ mies kaubmehe käest, et miä sa võtat tuo iest, ku ma su häändust huksi ärr, ni tuo ütel et ma taha katstõistkümme tuhat, ni timä and kah, keeläkinna as ni ütel, et võta nu pääle, ma olõ rahul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs võtt timä jänese ni sõs lätsi ai raha pütü päääle, ni tõi kodo, sõs pand mies raha peräh paika umma tiijäsihe, ku muu rahvas kiäki näe es. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs võtttimä villa ni vei tikõ kätte, a tuo üttel, et nu piät sa nimä jäll mustas tagasi mõskma, ni timä läks mõskma a iks lätsi villa mõskõh kõgõ valgõmbas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütel Juudi naane, et meil um viländ kõikõ, ni ma saadasi näile kah, ku sa õnnõ hoolõs võttasi viijä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütel ka vana halv kuninga pujalõ, et minke nu pääle minemä umma tied, ni vett /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütel tuo esi, et nu olõ ma külh vana kuri tark, a sa opipois olt viel pal`l`o targõmb must, ni ütel timä, et nu um timä ärr lännü mu käest, ni sai timä timäst ärr koonus, sõs timä tuo kusk läts merd piteh kuninga liina ala ni sääl kuninga tütre tsuki mereh, sõs pani nimä uma rõiva maaha ni uma sõrmusõ ni sõs tuo kusk iske hinne jäkll keskmätse tütre sõrmusõs, ni tuo sõrmusõ piet liiva sisse ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütel tuo perremies tuolõ sulasõlõ, et kae nu olt sa ajataka palgast ilma, nu ei aa sa midägi, a ku tahat, sõs olõ tõnõ ajastak kah tuosama palga iest ni tuosama leping, ni miä nu sulasõl muud tetä, ku oll tõõsõ ajastaka kaärr otsa, ni inäb es putu katlat, ni sõs tull jäll perremies mano, ni küsse jäll, et kas kai katlahe, a timä ütel, et es kae, ni sõs jäll küsse, et kas tuld tei suurõmbas, a timä ütel, et es tie, ni sõs jäll tuo perremies lei uma kepiga katla pääle ni küsse, et katla, kas kiä kai, a katla ütel vasta, et es kae kiäki, sõs ütel tuo perremies, et kae nu olt sa ajastaka ärr olnu ilosahe, et nu saat palga kätte, pallos sa tahat rahha? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütel tuo tütrek, et kulõ mies sa mine hauda, põrmandu ala, ni kullõ sääl, mia ma perremehega kõnõla, a sa veli väläh tohe ei olla, muido timä su ärr süö. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs ütli vele, et võtkõ nu nu mi seo kurä tütär ni pankö halli huo hanna otsa ni laskö ilma pitteh käümä, et koh suo, sinnä saagu sooliku, kohmaa, sinnä massa, ni saagu tedä kõigilõ viland, muudgu sarapuu puhmale puttu ui ni haljale kivile. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs üttel kuningas, et tulge kõik puja ni minija mu poolõ kostilõ, ni noorõmb poig läts kodo ni jällki murõht, et muil iks saa, miä saa, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs üttel maama, et pujakõnõ, tie suitsõkõsõ ni panõ päitsekese kükele päähä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs üttel perremies, et mändses nuu kinda, ni sant võtt kinda karmanist vällä, ni perremies tundsõ uma ärr, ni saat sandi sälätävvega minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs üttel timä tõisilõ velelõ, et kaeh nu um meil sõsar jäll käeh ni sai kõigil väega hüä miel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni sõs üttel vana tädi, et naka mu pääd otsma, ni timä naas kah, ni sai ütte hiiro hiusõ kätte, ni pand tuo hammastõ vaihõlõ, ni jäi tädi süväste magama, ni tütrek haard õnnõ hussi vüö alt ni virot katlahe, a katlah tõrv keije, ni esi võtt sua ni nitse ütteh, ni läts ruttu minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni taha as tõnõ juht kuigi minnä, üttel, et saa ai iks must, a miä tuo nu aviti, mies iks jäta as peri ni annaki is inne rõivit kätte, muudku lubasi ärr minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tahtse timä näid suuga üles võtta, a nigu ala kässi mano puttu õnnõ, sõs kasvi mõlemba käe jäll otsa nigu innegi ni sai terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tahtsõ ka jo timä minnä, a kassikõnõ naas aho päält laulma, et mingu ui, ni tikõ tütät haard õnnõ ni tsusas silmä kassil pääst vällä, ni läts jäll kodo ni imä küsse, et kas tulõ jo, a timä üttel, et kost tiä nu õigõ tulõ, tikõ vilets lasõ õi, a ma tsusksi tõsõl silmä pääst vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tahtsõ küll päsemist, a patu peräst saaki-is timä inäb hingerahu, ni timä väega halõhõhõ kuuli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ni tarõ jäi ka saisma ni kuninga poig läts sisse ni kai, sääl tütrek kullatse vokiga präänüt (kedras) ni tuo küsse, et miä, sa tiekäüjä olt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni teeda läts ka tuoma, ni tõi tarrõ, ni olli ka täll hamba indsise, oll ärki külmänü, nigu suhkar, ni teeda visas tõsõ põrmandulõ maaha nigu kolahti õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni teeda vei kah tuo nisamma iho alastõ vällä ni jäi timä ka moro pääle saisma ni jäll nakas külm paukma, a niku iks paugahti, üttel jäll timä, et midä surma sa häong toh paugutõ, ni jagi kõ iks sändsist hirmsit sõnno, ku jäll paugohti a külm sai iks kõvõmb ni halva tütär naas hirmsahe külmämä, nigu tärkõ õnnõ, ni timä viel iks kurembahe vannõ, a külm muudgu paukõ õnnõ, nikavva ku valgõni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tei ka nimä nii ni elli ilosahe ku veli naase võtt, tu inäb kannaha as põrmugi, ku sõsar vele puol käve ni visas tõsõlõ viel inämb ni visas kuuma viega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tekk iks käo muudu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tekk ka tima nii, ni sei ubina ärr ni sai ka kaubamehe naane rassõs, ni huo ka rassõs, vett huol ka olõ õs inne poiga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tekk ka timä sõs nii, vei noilõ sõna, ni nuokõsõ ka muudgu tuli ka üte õdagu mano õnnõ ni ütli, et otsi meile õdagut vällä, a esi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tekk ka tütrek nii, ni lasi lõvi timäl ilosahe müösa minnä, ni läts timä tarrõ ni küsse suka ni nitsit ni läts tädi otsma, a timä pani sööma, ni pand vorsti lavva pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni temä sai arqki tsirgus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ni tetti ka nii üösse köüdeti tälle tiranikuga *) lats hõlma, ni läts tõnõ liinast vällä astma, a hummogu vei kuninga imänd tarõtütrekuga tuo varo riida otsa miä tei ni närtsõnõ lats ka üsäh ni pani riida palama, ni kõik rahvas kai, a kiäki tiijä äs, et kuninga imänd ärr oll päsnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tikõ tütar tull iks õdagu jäll perrä ni kuts, et läke nu sõbrakõnõ ketrama, a sõsar üttel, et läppe ei ma inäb minnä mul tulõva vele otsani pia kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä istõ sälgä ni susi vei timaä läbi kolme kuningriigi maa ni vei võra kunnga uibuaija mano, sääl oll kullanõ tsirk kullatsõh puurih seeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä joht taha as võta, a peräkord iks võtt, ni läts vällä värehti taadõ, ni sääl pini uot, ni võtt sälgä ni vei jäll kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä jäll selet ärr, et mul läts naane pakku, ni ma otsi tuod takah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä jäll ütel, et anna aigu, küll ma hummõl tie nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timäkene jäll läts hobõsõ mano kaibusilõ, et miä tetä, ni tuo ütel, et mi iks lää kae, kuis saa, ni sõs käsk tälle, et sa panõ mullõ kullatsõ ehte pääle ni istu mullõ sälgä, ni sõs timä istõ ni sõs sõidi sinnä, koh tuo kuninga tütär Alona oll, ni sõs opas tuo hopõn et sa mine panõ hinele sandi rõiva sälgä, sandi torba kile pääle, sõs mine, kutsu tuo Alona hinnega üteh vällä tuo sõs tekk ka ni ni läts Alona mano ni võtt tuol ümbre kaala kinni ni ütel taalõ, et tulõ sa ka mi mi poolõ mi maad kaema, ni tuo ka tiijä äs midägi pelädä ni tull kah, a sõs ku sai vällä õnnõ, sõs tuo mies vilist /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä küsse "Kohes ti nu läät kulla sõsarõkõsõ ni nu ütli, et mi lää kerikohe, sääl karätas kuninga pujalõ mõrsät. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä läts jäll ikkõh edesi, ni käve, nikavva, ku sai kuninga aija mano, sõs tõugas sääl võrä maaha ni läts aida, sääl oll pallo ubinit a timä saa as võtta, mudgu haugas õnnõ poolõ ubinat üttest uibust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä läts jäll kivi mano ni ikk sääl ni jäll karas tütrek kivi takast vällä ni küsse, miä viga um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä läts kah ni kõik kuningriik magasi, ni timä võtt tütreku üskä, a tekki võta as inäb ni tull ärr välla ni sai valgõ soe mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä läts ka kutsma amastõ poolõ, ni kõigi pool ütel, et mehe tulku pidosihe, a naasa ärr tulgu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä läts vällä ni kobõ redelit piteh loo pääle üles, ni võtt sääl kika hinele kätte, a vana halv uot iks tarõh, kunas naane tagasi tulõ, ni ku üttigi tulõ õs, sõs läts takah otsma, ni lät iks vüö perra ni naas jo redelit pite loo pääle ka minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä muudgu karas vällä ni naas tuod ka pesmä ni pess ni- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä naas väega murehtama, et oll nu muil miä oll, a mullõ sai kunn naases, kuis ma sansega saa ärr ellä ni edesi olõ õi kässi ei jalga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä oll jäll kottoh kive koputanu ni õll tõld ni hobõsõ ärr kaonu, ni oll jäll umih rõivih, ni sõsarõ jäll naksi ehtmä kerikohe minemä, ni timä üttel, et võtkõ minno kah kaema, a nuo ütli, et miä sa viel tult sõnnä, ku meieki pääle kaeta ai, üts jo um sääl jo kõigest ülemb. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä sai kodo, ni sääl peeti varõsõllõ saaja, vett täll isä, imä pei varõst umas pujas, nigi nimä näi, et varõs oll rehe äll, ni ütli, et kaeh õigõ ka oll miä ütli, et poig iks varõsõs lätt, ni võtõ ka varõsõ umas pujas ni naksi tuolõ naist naitma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä selet uma asa ärr ni sõs üttel valgõ susi, et istu nu mullõ sälgä, sõs ma vie su sinnä, kos tsirk um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä taht ar hinnäst uputada, et kost seo sai tiidä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni timätekk hinne sandis, ni läts ka sinna üöses, a taheta as võtta, et tä ni kakkõnu rõividega oll, a kuningas kuuld tuod kõnõlõmist ni käsk iks võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä viel kõnõli, et tedä oll käst ärr palota ni et timä oll mõtsa ärr paenu ni uja vierde magama jäänü ni sääl oli jäll käe otsa kasunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä ütel, et um külh, ni vanamies ütel, et näädä mullõ kah, ni pois näüdäs kah, ni vanamies jäll ütel, et kulõ poig, ma tie seo kirä ümbre, ni saa vii kodo a kellegi sõnna lausu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä ütel vasta, et milles ei, ma avita külh, miä vaija, ku õnnõ kiä mu last hoit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä ütel vasta, et miä nu tetä, a vett maitsa, muud jüvvä inäb olõ õi, vett väega vaenõ olt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä ütle es toolõ soelõ halvastõ midägi, muudgu läts jalksi minemä, ni läts raaskõsõ maad ni virot valgõ susi takast järgi ni küsse, et miä käüki sa käüt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et ma etsi umma naist takah, mul oll kunnanõ naane, ma paloti timä kunna rõiva ärr ni timä läts pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et milles ma nu ikõ õi, mul kästi villo valgõs mõskõ, a villa läävä kõ iks mustõmbas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et milles nu viga olõ õi, timä lask täku vallalõ, midä kiäki jovva ai kinni võtta, kuis ma sõs jovva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et mis sõs, ku ma nu mõtsast vällä saa ai, sõs ma innembä tütrekus ka ärr lää. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et mul kästi nu villo jäll mustas mõskõ, a kõ lääva valgõmbas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni timä üttel, et võtkõ sõsarõkõsõ, minno ka ütteh, ankö mullõ nuuki rõiva, miä teil tädipuol kävvõh oli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura kõnõl uma hädä ärr ni tütrek üttel, et ma olõgi tuo kõgõ noorõmb tütär, ni sa kae, ku mi lää sust müödä, sõs ku mi saa su kottalõ, sõs ma ütle, et ma olõ sul, ni sa jäll ütle, et ku sa olt mul, sõs ma olõ ka sul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura läts võtt paremba hobõsõ, a tütrek tõrõli, et milles sa seo võti, seoga saa ai ni ruttu sõita, a ega nu imäb tõist saa ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura võtt latsõ ni vei tarõ manu, a sääl oll ka üts lats hällüh ni tuo mudgu tänt väega jälle heluga, ni kullõ õs imä äärämist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura võtt vüö ni pand hovõsõ kammitsahe ni läts müöda, ni sai tõstõ liina, sääl jäll näkk ku tütrek ummõl akna pääl ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura üttel, et mul kästi vahast kerikut tetta ni pappi sisse laulma panda, a kuis ma õigõ saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura üttel sajarahvalõ, et võtkõ minno ka üöses, ma taha ai tie käest midägi, ni võeti ka üöses ni sõs timä küsse, et laskõ minno ka kosilasõ mano kõnõlama ni lubati kah, a tuo varõs kosilanõ muudgu lindäli õnnõ liado ni anomit pitteh, a tsura läts mano ni haard varõsõ pääd pitteh kinni ni pand ütte jala umajala alla, a tõsõ vott kätte ni tõmmas varõsõ lahki ni visas ärrki maaha. a säält naksi kõik hõim tänni ni esä imä kah ni ütlemä, et võeh, miä nu saa, ärr hukas kosilasõ, ni naati tedä nuhtlõma, a timä hõigas õnnõ, et esä imä hiusit pitteh tarõ lakkõ, a hõim kõik rõnnoni maa sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tsura üttel vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli jäll takah ajaja järgi ni küsse, kas näije kedä, a nimä ütli, et näe es kedägi, nu iks nakasõ viel rahvas tulõma kerikohe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli ka ristkätsi rahvas kokko, ni /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli ka sõsarõ jäll kodo ni kõnõli, et kaeh, miä mi näi, ku oll sääl kerikuh hobõhõtsõ rõivastõga tütrek ni kuninga poig külh iks kai meid kah, a tuod iks saldõ inämmb, a kätte ka tõst saa as, ärr läts timä pagõhõmisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli nimä kostõlt kodo, ni naas kunna minnij ummi rõivit takah otsma a lövvä as kostki ni üttel, et ma voiki i ni ellä ni läts ärrki pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli sõs hummogult üles ni lätsi jäll tuohu tarrõ ni jäll vilist, ni sõs tull suur summ partsõ, lindsi sisse, ni sõs puistas tuo perremies näile terri maaha ni naksi nimä tsäümä, sõs jällki tekk tuo poig niisama, iks heit hannaga esä poolõ, ni sõs tundsõ timä ärr tuost ni ütel, et seo umgi nu poig. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuli takah ajaja näide kottalõ ni küsse, kah keda näi müödä minevät, a tütrek üttel, et näe es kedägi, vett mi tsia nu ammu siisjä aja as. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull hummokukõnõ ni imä uot iks poiga kodo tulõvat, a tulõ õs üttigi ni oll jo imäl suur pahandus, a oll baabal üts rakakõnõ, tuo naas laulma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull imä ka mano ni kield, ni sõs mieldü esä ka ärr, ni küsse, miä pääl timä väläh käü? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull jäll kuninga poig vällä ni ikk ni muroht jäll valgõlõ soelõ, a valgõ susi üttõl et kaeh, kas ma nu sullõ ütle es, et puttu ui päitsit, a kas sa nu õigõ kuulõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull jäll õdag, ni jälleki läts tikõ tütär ni kuts, et sõbrakõnõ, tulõ ketrama, a sõsar ütel et olõ õi inäb aigu, vele tulõva mul jo kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull ka jäll põdõr tsuklõma, ni kuninga poig püüse ujast kätte ni pidi sarvist kinni ni kisk vällä, ni põdõr pillõli ni rehke külh, tahtsõ ärr paeda a kuninga poig lasõ õs vallalõ, ni ku sai viest välla. sõs sai jällki inemises, sändses samas kui kostil kävväh oll, sändse sama rõiva säläh, ni kängitse jalah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull ka jäll timä kullatside hobõstõga ni kullatsih rõivih, ni läts jäll umma paika, ni kuninga poig inäb läppe es keriku aigugi otsa uota, ni tahtsõ naada kinni võtma, a timä üttel jäll umalõ saatjalõ, et ärr sa minno siijä jätü üi, ni tuo jäll haard timä üskä ni naas kerikust vällä minemä a minneh /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull ka kuningas sinnä üöses, ni jõi tsäi ärr ni tahtsõ magama minnä, a tulõ õs uni ni ütel kõrtsinaasele, et kas siih kiä um, kiä vanaajalitsi jutusit mõist aija, ma hott massasi ärr, ku kiä tulõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull ka kõva otsmine pappi takah, et kohes nu papp um ärr kaonu, ku kiäki ei tiiä, ni otsitas, a lövvä äs kiä kostgi kätte, ni tõsõ vele karisti toolõ turakulõ, et ärr sa Jumala peräst kellegi ülgu ui, koh papp um sõs vett tulõ hädä kõva kõigilõ, Ni naati jo papilõ puhtit tegemä, ni lätsi nuo targa vele ka papilõ puhtilõ, a tuo turak jäi kodo, a timä pahasi kotoh hirmsahe ärr, et kas ta määne kõrd um, et ma tapi papi ärr, a puhtit pidämä minno et võeta, kas ma papiga või papi eläjidega veidü vaiva olõ nännü, vett ma olõ külh nöide peräst joosetõlnu, anna aigu, ma ka lää puhtilõ, ni läts ka timä takah puhtilõ ni tõmmas ka sääl kiäki kuuldõh õkva vällä, et pappi tapma oli küll ma mies, a puhtit pidämä olt tie mehe, külh süömä juoma um ega mies, a pappi tapma kedägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull ka tsura hummogu kivi mano, ni olli vatsagi jo valmi, ni vei nuo peremehehe /?/ ja tuo üttel jällki õnnõ, et sa oli ülnü mu vanambilõ sulasillõ, et ma tie ütte üöga vahalitsõ keriku valmis ni ku läät kerikohe, sõs papp jo seeh laul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull sõs kuninga poig naasega kodo ni sai kuningal ka väega hüä miel, ni jäigi noorõmb minnij ka inimeses ni imäb saa as kunnas kunagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull sõs mies ni näüdäs rõivid ni tütrek naas pallõma, et anna ärr mu rõiva, a mies muudgu üttel, et inne ma ei anna, ku tulõ ärr mullõ naases. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull sõs noorik ka vällä, ni kuts kodo, a tima üttel, et küsü suurõlt Jumalalt luba, ni läts noorik küsümä, ni kästi kol' vereväkülega ubinat tuvva ni Jumal and noorikulõ vie viha ni ku läts ubinit kaksõma, sõs heit iks vihaga vett vasta, ni peräh läts kaksõma, ni jäll tsilgus vett, ni ku kolmadat haard, sõs külh kõrbas hiust ärr, a iks kakas ubina, ni vei Jumala kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull süömäaig, saat kuningas nõile jäll süöki a tuo kuninga poig ütles, et oi, oi, sedä süöki nu joht süü üi kuninga piniki, kuningal um veli külh pal`l`o pinne, a vett säänest nu /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull timä jäll /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull timä kodo ni tõsõ vele küsse, et miä sai, a timä ütel, et papi kikas oll kieli jäänü, a ma pessi tõist ni lasi jällkinna ärr vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull turak veli kodo ni kõnõli tõisilõ, ta vett kulla vele, meid sulitätäs milles meie hain niitmätä um, ta iks olõka ai hüä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull tälle vana baaba mano, ni küsse et milles sul poodi ussõ kinni umma? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tull tälle üts vanamies mano ni küsse, et miä sa ikõt, ni timä toolõ kõnõli ärr, et ma oli pallu aigu sõah, a näe es kuningat es jumalat es vana halva, ni nu olõ õi kotoh midägi kõnõlda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tulõ kõrraga... http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Ni tundsõ jäll timä ärr, et tuo oll timä tsura ni ütel, et nägä olt nu sitaga hukah, miä nu tetä kah, ni ütel et ma jäll osta timä ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo baaba opas, et sa mine sanna vahtma, ni ku jäll tulõ kükekene kesvä, sõs sa heidä tälle päitse päähä, suitsõ suuhtõ ni võta timä kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuoga oll timä sepäamõt ka ottsahki, mass mehele ärr, miä tahtsõ ni esi ka inäb tihka as sepi nõvva kättegi võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo haug ka muudgu turnas õnnõ nõnast ni tull kõik sõda vällä ni sai jäll ello, ni päsi ka timä uma nuhklusõ alt ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo jumalapallõja ütel, et olgu nu pääle, ma hott nu võta kah, ni sõs lubati ka tuod vaest miest avita ni läts tuo jumalapallõja ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo jäll läts türmi ni küsse, et miä ti ni siin laulu lüöt, ni tuo kuninga poig jäll ütel, et kaeh määne meil lavvarätt um, nigu säänest kohki olõ õi, kiä kõõ sugumatsõ söögi and, ni sõs kõnõli jäll neitsu kuninga tütrele ärr, ni tuo jäll ütel, et mine küsü, miä timä that tuost lavvarätist, ni tuo läts küsse kah, a tuo Ivan Jurevitsh ütel, et ma taha kats üög üte hammõ seeh maada: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo ka muudd läts kodo ni tõi viel kotõ kolmõ varra rahha vaesõlõ velele, ni sõs mõi ka tuo koti ärr, ni timä vei koti kodo ni esi märkr, et miä ma nu tie timäga, odot, mul um pallo esändit tutvit ni sõpre, ma vett tie suurõ praasniki ni kutsu nuo kõik kaema, määnes mul nu kottum. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo kullõl ni üttel, et suur tümmin um, ni tütrek iske tsura tsia karäs a esi jäi mano kaitsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo kullõl ni üttel, et um jo tümmin ni jäll iske tütrek keriku ni esi sisse rahvas a parmu pani hurisõva papis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo kuninga neitsu lätt tagasi ni kõnõli kuninga tütrele ärr, et sääne mies um türmih, kel sääne lavvarätt um, ni tuo ütel, et mineõnnõ türmi ni küsü, miä timä that tuost lavvarätist, kü timä ärr müü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo kuninga pog läts kodo, kõnõli imäle ärr, sis ütel tuo, et kaeh nu ummagi su vele, kiä mu käest ärr võeti, sis lask jäll kepil nuo latsõ ka hinne mano ärr tuvva, ku sis läts kuningas lätte mano, olõ õs lätteh inäb midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo kuninga poig es keeld kah, and tälle tuo käeraha kätte sos jäll lätsi nimä kortsi juoma onno tuo meistre kogo pisiga ni muudgu joi nimä sääl päivä kolm nelli, sos tull känksepä naane pallomise viisi mano ni ütel, et /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuokõnõ küll poonät vasta, et ka must ei saa tuo tüö tegijät, a kiäki es kullõ, muudgu pidi öütsi minemä noidõ kuninga hobõstõga, a sõs tull täll hädä seeh hott mielde ni hõigas õnnõ, et hott nu sõsar, tulõ appi, ni oll ka hott täl väläh, ni tuo kaits nuo hobõsõ ni ilosahe kokko, et tuol mehel olõ õs midägi tetä, ni sai nuo hobõsõ väega hüäste ärrkaitsõtus, ni sõs vei timä nuo kuninga hobõsõ jäll kõik kuninga liina ärr ilosahe talli, ni kuningas näkk ni kitt väega tuod turakut ni ütel, et kõnõldas iks, et turak um, a kae miä timä ärr jõvd tetä, miä kiäki jõvvaai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo külh kimbõl vasta, a peräkõrd iks ärr lubas ni Mattor pani tõsõ korvi pääle maaha, ni läts esi kah, a saks kullõl all süä täis, ni tõot tänni naada, a papp kield, et kui ma ärr kannhti, kannahta sa kah, a saks üttel et jovva ai ma nu joht kannahta, ni tänahät kõvastõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo oll hüä süökas tsura, ni tõmmas sanna ussõ vallalõ ni heit risti ette, ni säält pani vana halva kõik pakku, nigu mügisi õnnõ, a lats jäi sanna maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo pääle läts ka tuol rikkal velel süä täüs, et kaeh, mändse nõoriista timä um hinele saanu, ni naas mõtlõma, et kuis ma ka tuod nätä saasi, a saa as täl muud, ku läts tõnõ söögi aigu vaesõ vele poolõ kaema, kuis tuo süö, a tuo tõi ka uma kotikõsõ lavva pääle ni ütelõnnõ, et kotikõnõ panõ vällä, sis pand tuo kõgõsugumatsõ söögi lavva pääle, nigu kõigilõ viländ sai. a tuol rikkal velel oll põhatuhe tuo pääle süä täüs, et miä ma nu massa, timmä vasta, ni ütel tuole vaesõlõ velele, et kullõh veli, sa müü mullõ seo kott paremb ärr, vett ma anna sullõ hulga rahha, sis sa võit tuoga jäll hinele lehmä ni hobõsõ osta, saat iks tüöd, ni saat jäll rahha kah, a miä nu õigõ saat, muudgu süvvä, muud midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo saadavaht jäll ütel umalõ naaselõ, et anna aigu, ma võta lapjo, ni lää kaema, kas ma saa jäll koh pidrit lüvvä, saa jäll vaest midä that, a timä naane jäll kield, et miingu ui, et kõik lijn um väega murrõh, ni nuo taha ai kiäki su tüöd, a timä ütel, et ma iks lää, sõs ütel naane kah, et mine nu pääle, ni timä läts jäll ristteije pääle ni sääl valvahut jäll ni tull hopõn vällä, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo /seitsas/ sai ni ai tõnõ tõsõ rõiva sälgä ni jätt uma paremba rõiva sinnä ni läts kõrtsi mano, a sääl tundsõ ärrki, et uma veli ni velenaane kõrtsih oli, ni küsse timä ka hinele üömaja, a kõrtsinaane tunnõ õs tedä sukugi ni ütel, et saa ai muido, vaesõkõnõ, ku tulõ mullõ appi, vett siist juosk nu sõda läbi na vast tulõ kuningas ka mi poolõ üöses, ni sa avita mul siih põrmandid mõskõ ni kasi, puhasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo sildan küll tõõsit, et ma olõ vaga, a tuod vanna soldanni es usu kiäki, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo soldan jäi kah, a sõs pand tuo kaupmies timä uma lkolmõ tütrega magama ütte, ni nuo tütre naksi väega tuod soldanni trotsma kõik kolmõkeste, a soldan vanaorä mies, es tie tuoga midä tekogi, ni magasi soldann tõsõ päävä lõunõni, vett nu tütre timä nii ärr väsüti, ni ku sõs soldan üles tull, ütel tuo kaupmies tälle, et ko nu läke kohtu pääle, vett sa trotse mu tütre ärr, ni tuod ma ei või sullõ jättä, ni tuo soldan külh õigõnd hinnäst, et ka ma es putu, a tuo kaupmies es kullõ tuost midägi, muudgu iks vei tuo soldani kohtu pääle, ni kaivas tuo soldani pääle, et timä häös trotse mu tütre ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo soldan ka oll tuoga rahu ni lei jäll uma nuijaga poodi pääle ni küsse, et puot, kas tühi olt, ni tuo vasta, et tühi olõ, ni sõs jäll küsse soldan, et kas kaupa um vied ärr ni jäll ütel puot, et viedi külh, ni soldan jäll küsse, et kes vei’, ni tuo ütel vasta, et habõndõga Juudi vei, ni jäll küsse, et kohes um vied, ni jäll ütel puot, etmõtsa um vied ni selet kõgõ ärr, kohes um vied, et katõtõistkümne hobõsõga um vied, a kuvvõga võit ärr tuvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo soldan ütel pääle, et mis sõs, ma lää kah, tuo um võimalik, ni sõs vei võras mies timä hinne mano sulasõs a vei põrguhe, vett tuo perremies oll vana tikõ, ni and timä toolõ soldanile sändse tüö, et muudgu katlite ala tuld õnnõ tetä, sääl oll kats katsat, ni opas timä, et inämb iks pangu ui üte kõrraga ala, ku kats halgo, ni tuld suurõmbas ärr teku ni katlahe ka ärr kaegu, ni ütel, et ku ajastak otsa saa, sõs um palk ka käeh, a palka um ni võrra, ku õnnõ tahat. ni oll tuo soldan ärr tuo ajataga otsa, ni oll viel paar nädalit olla, a üte päävä võtt timä hoolõs, kai katlahe, ni näkk ku oli sääl timä ülembä seeh, kiä tedä piinsi, vaivi, ni läts täl süä täüs, tekk tõnõ tuld suurõmbs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo turak veli ütel, et hüä külh, küll ma hummõl tie nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo ull veli leppi ka toolõ perrä ni sis võtt nuo kolm hannajõhvõ ni sai noist ratsala hopõn tälle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo vaenõ ütel, et mis sõs, et nu osta, ni ost ka timä ärr, ni vei umma kodo, a ku kõgõ külmemb ilm sai, sõs võtt timä vei tuo latsõ mõtsa ni pand katõharolitse puu vaihõlõ, ni läts eski ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo vanamies tekk kirä pääle, et seole poisilõ saa perremehe tütär ni olgu õnnõ rutto saja ärr peetu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuo ütel, et õigõhe külh, ma esi viel aviti pääle aija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni turak läts ni uot tsopah ni näkk ku tull jäll säks kullatsõ hobõsõga ni oll ratta ni nöoriist kõik kullanõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni turak veli jäll lätsuma kullatsõ hobõsõga tõisist müöda ni sõit mäe otsa ni võtt perämätse tütre ka säält ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuudi papp, tuo naas kaema miä sääl um, a nigu käe mano pand, ni heit mies jäll sõlmõ sisse, ni jäi pappil ka käe mano, ni avita as inäb musta raamatuga pallõmine ka midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tuu kunigas mõtõl', õt ma lää no Korniliusõlõ mano ja lüü täl mõõgaga pää otsast. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni tädi tull tarrõ ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni täl naane hällüt last (vanalkuräl). http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ni tõi ka timä kotost kirvõ, ni muudgu naas mõtsa maaha ragoma, ni mulku tegemä, kost läbi pääsesi, ni sai ka mulk tettüs, ni tahtsõ timä kirvit sinnasamma unikuhe panda, a tigalanõ kuri näkk tuod ni naas tännü, et näe, näe, kuulõ, kuulõ, kohe kuri kirvõ pand, kohe vainlanõ vasara vaotas, ärr lätt, ärr võta, ni saa as jäll täl muud, ku läts vei iks kirvõ kodo ärr, a sõs jällki uhmrõlõ sälgä ni järgi undama, ni ütel, et hõõrä uhmõr, pessä pekel, ku järgi saa, ärr neelähä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõi timä sõs nuo latsõ sinnä, ni vei katla mano, ni võtt nuo kõik korrast ette, ni naas tõisi ravitsõma, kualõ iks lapitsõga pand tõrva suuhto, tuo jäll oll valmis ni sõs pääle tuo pand timä jäll tuo riita, ni sai jo latsõ kõik riita ärr pantus ni perämäne ka ärr ravitus, sõs läts timä tarõ läve pääle, ni hõigas sääl ristkätsi rahvalõ, et tohoh, ti viel iks süöt, a ka mul umma jo latsõ viimäne ärr ravitu, ni riitagi ärr pantu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ hummogo läts tõvõ kesvä kaema ni tull tagasi ni üttel imäle, et maamakõnõ, sanna laba all um jo kesväkene hüä pikäkene, ni kükekene um kajo kesvä harinu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ hummogu läts jäll köstre härgä otsma ni päse es papp kohegi, pidi tälle lubatu kätte ärr andma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ hummogu võtt sõs naane ütte suuräti, ni and mehe kätte ni üttel, et sa mine seoga turgu ni müü sääl ärr tuo iest, miä õnnõ ängätäs, a ärr sa esi midagi küsügu ui, ni sõs tuo sa hinele ka miä tuot, a mullõ tuo sa raaskõsõ kumagut ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ jälll küsse, et kuis timä nii sullõ kkäätte sai tuo raha, ni timä selet, et ega ma umma raha või es puulõ lõpõtõ, vetttimä küll taha as hüä viisega anda, a vett ma võti tõsõ hiussit piteh kinni, ni panni pääle, et anna mu härg vai kolm ruublit, ni peräkõrra kisi timä üles pistü ne võti timä perse alt uma kolm ruublit vällä ärr väele, a sääl oll külh viel suur paa täüs rahha, ni tuod veli ma joht puutu us, minka mul asja olõ õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõl pääväl jälle vele ravitsi ummi hobõsit ni lätsi ieh minemä, a turak veli pand peräh uma hõbõhätsõ hobõsõ ette ni sõit jäll muilõ järgi ni hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõl pääväl jäll läts imä kotost ni saat tuo keskmätse sõsarõ süömä kutsma, ni tuo jäll kuts, et tulkõ inneüts ni jäll es taha kiäki minnä, a peräkõrd iks tuo turak läts, ni sei ni jõi tarõh, a sõs kästi täll jäll aho ette ratastõ pääle lamõda, a timä ütel, et kaeh, ma ei mõista, et edimält näüdä, ni tuo ütel, et lama nu niisama piuta /?/, a timä iks ütel et muido ei saa ku nõüdä, ni sõs tuo tütrek näüdäs ka, et nii lammõ a sõs timäkõnõ tõugas ärrki timä ahjo, ni küdsi tuoka ärr, ni timä jäll vei velile ka süvvä miä oll ni jäll läts lõik tuo tütreku ka ärr tükäs ni pand lavva pääle ni ku sõs tull imä kodo, naas süömä, sis kitt, et ai küll um hüäste ärr küdset, a tiijäki is, kiä tuo oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõl pääväl jäll läts kütmä ni näkk jänest, a jäll ütel, et ta umm papi kikas, ega tuod tohe ei tappa, ni jäll läts niisama kodo, ni vele ütli, et kas tõi ka midä, a timäkene ütel, et midäs tuo nu õigõ tuvva, ma vett papikikast küll näi a ega nu tuod veli tappa tohe es, a sõs naksi tõist vele hagõma, et tigo she, sa veli tahe ei kedagi tappa, a sa kae õnnõ, miä silmägä näet, tuo lasõ maalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõl pääväl läts tuo vana imä kotost ärr ni opas toolõ vanõmbalõ tütrele, et noid veljo üts ärr süögis tetä, ni sõs läts tuo vanõmb sõsar ka kõlgõsähe ni kuts noid velje süömä, a kuts ütte inne, ni taha as kiäki inne minnä, ni ai sõs tõsõ tuod turakut veljä, tuo es taha joht kui minnä, a peräkõrd läts, ni sai tarrõ, näkk ku oll ahi vereväs kütet, ni oll aho suu ieh ratta ni ütel tuo tütrek, et lama sa siijä ratastõ pääle, a tuo ütel, et ma ei tiijä kuis lamõtas, näüdä sa esi inne, ni tuokõnõ ka naas näütämä, et kae nii lamõtas, a tuo turak veli karas ruttu mano ni tõugas timä hinne ahjo ni sõs vei velile ka kõlgusõhe süöki ni sei esi, a sõs võtt viel, lõik tuo tütreku kõik tükäs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõl pääväl tull jo kuninga neitu sinnä, ütel, et ega päivi iks näi kuninga poiga, a a täämbä õnnõ es näe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ vele ka tuo jutu pääle, muudgu võti, pessi uma ahokõsõ purus ni pani ka tuo savi kuormahe ni lätsi müümä, ni sääl turu pääl täniti, et kelles um palanu savvi vaija, mi anna odavahe a tulõ õs kiäki ostma, muudgu lijna rahvas naari, indsiteli õnnõ tõisi, ni peräkõrra viel pessti nimä lijnast vällä, et kas ti tull siijä lijna rahvast irvelemä, ni sõs tuli mehe süleldeh kodo ni ütli, et nägä nu saa as meile midägi umast kaubast, muudgu uma ahokõsõ viel laoti ärr, ni oll näil hirmsahe süä täüs, a tuo turak veli möise uma siidi ärr, ni sai tuo rahaga rikkas mehes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ vele naksi turakut pallõma ni and ka tõsõlõ tõsõ hobõsõ, a kuldatsõ jätt hinele ni and näile tõsele tõse kuninga tütre kah, a kõgõ noorõmba jätt umas naases. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ vele ütli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ õdagu jäll lätsi öütsi, ni jäll nuo halva hobõsõ tüke kõik viimäne ärr suohu samblõ ala, ni jäll naas mies murõhama, et miä nu saa kuis niä kätte saava, a tull ka vana kahr vällä ni tuo ütel: et ikku ui midägi, küll nimä saava hummogult jäll kõik kätte. ni ku sai hummok, ni jäll tuo kahr ai nimä viimäne tuli vierde kokko ni oli nimä kõik ärr kakutu, kual oll perse ärr purt, kual oll käsi ärr kaksat, kual jalg ärr rääbit, kual puol pääd ärr haaart, kual sälg, kual külg ärr kakut. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõsõ ütli tälle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tõugas ka timä kõ katlakõsõ ümbre, ni hinge- /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek jäi ka sinna ni tekk tsurõlõ süöki ni asõnd, ni tõsõ hummogo lätsi tsura mõtsa, ni läti timä kotto hoitma, a velenaane tikõ oll nuhku saanu, kohe tütrek läts ni naas peräh kiusama, ni võtt pand hinele tõsõ rõiiva sälgä ni läts sinna ni üttel, et ma löüse ütte paila tie päält, ni ma anna tä sullõ, hüä lats, miä ma õigõ vana inemine sändsega tii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Ni tütrek läts ni sai toolõ kotalõ, koh saks teda uot, ni tuo üttel, et panõ ta kott maaha, ni timä pand koti maaha, ni saks lei õnnõ mereruotsõ kepiga kolm kõrd ni tull tuo arv kaatso vällä, miä tälle vaija oll, ni tütrek läts vei vanalõ kutalõ kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek süläs süle umalõ asemõlõ ni sülg kõnõli iks sääl pää peremehele vastu ni tsura lätsi tütrekuga minemä, a ku sülg ärr kuivi sõs inäb kõnõla as vasta, ni tull pää peremies üles ni läts kaema ni näkk, et ärrki oli pakku lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek tsuraga lätsi jäll teed pitteh ni tütrek üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek tull ka maaha ni iske järve hinnele taadõ, a esi jinne ni mehe iske partsis järve pääle, ni oidu sääl, ni ku pää peremies sai järve vierde, ni tundsõ pagõjõja ärr, ni lask hinne kattulõ maaha ni naas järve tühäs lakma, et sõs saava kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek tunnõ ka õs, et eeldne kiusaja oll, ni võtt tõnõ rõiva vasta ni pand sälgä, a nigu sälgä õnnõ sai, ni jäll tsilgahti maaha ni jäi kuolus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek võtt ka paila, a nigu õnnõ köüt ümbre pää ni sata maaha nigu koolu, niku sõs vele õdagu kodo tuli ni löüse ka sõsarõ kuolult ni naksi kaema, miä viga um, ni löüse ka paila ni pästi vallalõ ni tull jällki ello. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek üttel, et kost ma õigõ saa, ma tiijä ai tied, a pini üttel, et kütsa sa õnnõ vatsa valmis ni panõ hinnäst rõivile, külh ma saada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütrek üttel, et külh saa valmis, murõhtagu ui midägi ni ku hummogu läts tsura sinnä ni oll vahanõ kerik valmis ni papp laul seeh nigu müräs õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni tütär ka panõ õs vasta midägi, ni pand rõivilõ õnnõ, ni pini võtt tõsõ sälgä ni vei ärrki hinnega ütteh umma härbänni, ni sääd hinele pernaases. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niue om saar Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niue
Niue pääliin om Alofi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niue
Ni uibu üttel, et võta nu nooid kullatsid ubinit ka hinele, a tütrek üttel et miä ma moist õigo võta, a kui mullõ vaija tulõ. külh ma sõs tulõ otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vahil oll varsukõist väega hollõ, vett tuo olgi tölle palgas lubat, ni timä lätt, juosk ruttu varsa mano ni haard maast muta ni tekk varsa otsa iest tähe mustas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni valgõ susi üttel, et lasõ ma lää kuninga tütre asõmõl, a tütrek jätä siijä aija taadõ uotma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni valgõ susi üttel, et ma isi hinne hovõsõs ni sõs sa vie minno sinnä, hobõsõ asõmõl, ni lei ka timä jäll hinnäst tõistõ tõistõ, ni sai ka jäll sändses samas hobõsõs, ku tõnõgi hoppõn oll, ni oli ni oll nisama kullatse kellä jalah ni naksi nisama ilosahe mängma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vana halv jälle kõnõli, et nimä tõuksi katstõistkümme seemtsiku (temtduh) /?/ laiva ümbre ni võti seomtsiku hinele ni tuo jagamise man lätsi taplõma ni taplõsõ nikavva, ku nimä nuo seemtsiku muilõ ärr andva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vana halv ütel, et tuo külh um ka rikas, a timä väü saa viel kõgõ rikamp maa pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vana halv ütel vasta, et a timä um katstõistkümme sõalaiva ümbre löönü ni rahva ärr uputanu, nu um timä mi jaos, ni muido timä päse ei ärr, ku jäll kõgõ rahva terves tge. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vanal halval oll hirmsahe süä täüs, a midägi või es tettä, külmänü miä külmänü, ni võe es teedalõ ka süüdü panda, vett umakäsk oll vällä viijä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vana mies tahe es vasta olla ni vei kah uma tütre vällä, a ussõh oll külm, ku tiks, pauk õnnõ, ni ku sõs külm paugahti, sõs üttel tuo tütär, et kulla Jummal, peesta ni minno koh, vaest last, ni anti ka tälle Jumalast hamõ sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vanamies ütel, et ma anna sullõ kats kivikeist hüäs meeles, neide kivve käest saat sa kõikõ, miä õnnõ tahat, a tütrek üttel, et ku mullõ vaija /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vanemb veli visas ni tuol vierdü üte suurõ esanda tptre pääle, a tõisäl vierdu sõjapääliku tütre pääle, a noorõmbal velel vierdü aed vierde nägösihe kunna mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vanõmba sõsarõ lätsi ni putu nõile vanamies vasta ni tuol olli habõva hämme ni nõlaga kuoh ni tuo üttel, et tütrekese, pühke ärr mu suu, a nimä ütli õnnõ, et kaeh, kas mi naka ummi kässi su peräst tsurkma, ni lätsi niisama edasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vanõmb poig läts ni jõi tuost kaost, koh magama jäämise vesi oll ni jäi ka magama, ni ku hummogu tull üles, oll tsirk uibuh käünü ni ubina ärr veenü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vei noorik uma mehe kodo, a esä imä jovva as viijä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vei vällä, ni ütel kahr, et toogõ üts rõivas, kohe sisse mähki, ni mähiti sõs haigõ rõiva sisse, ni kästi jänest otsma, kost arsti puud saa, ni tuo läts perrä, ni tõi üte kar`avitsa, a kahr ütel, et saa ai tuost nu joht midägi, et mine nu repän sa õnnõ perrä, ni läts repän ni tõi hüä halo jo, a kahr iks ütel, et ta veli um väega väikene, ni ütel, et susi, mine tuo sa, ka vaest sa saat määnest kõlvulist, ni läts ka susi otsma, ni tõi üte hüä suure kandi, a kahr ütel, et ta ka iks viel um väikene, a anna aigu, ma lää tuo esi, ni läts otsma, ni tõi suurõ tõrvaskannu kõigi juurtõga üteh, ni pand tuo tõbitsõ kõrvalõ moro pääle, ni sõs käsk kahr, et jänes sa karga üle, ni tuo karas kah üle, a puttu täll jala kannu külge kinni, ni jäi jänes haigõs, a tuo perremies jäi terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vele jäll kõnõli kottoh, et sääne /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vele ütli, et meil ka vaija sinnä kaema minnä ni turak üttel, et ma lää ütteh, a vele naksi tõist indsitelemä. et kohes sa nu turak, tuhkapuskja õigõ läät, sinnä viel sinno vaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni veli külh väega vihast a iks lää äs sõsarõga tüllü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni velil sai väega hüä miel, ni ütli, et ärrsa nu inäb kedägi sisse lasku ui, ku kiäki viel tulõ siija, ni tütrek lubas kah, a midä, nigu tõsõl hummogol jäll lätsi vele võtsa ni vana tikõ velenaane tull õnnõ uma lipõ keelega, ni oll hinne tõisilõ rõivilõ pandnu, ni jällki pett, ni tõi hulga ilosit rõivit ni üttel, et neo umma mullõ väikus jäänü, ma inab taha ai näid, ma anna ka ärr sullõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni veli nõusõ, et kuis tima meile jäll kätte saa, ni vana naane oppas, et ku kodo /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni viedi sõs pill üles keisri tütre tarrõ ni sääl mängiti timäga kõgõ moodu pääle, nikavva ku jo ärr väsü, sõs lätsi muu ärr ni panti uss kõvaste kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni viel üttel saks, et ma anna siin sullõ kats kukõlt ütteh, sõs ku sa läät, näet sääl umma varehti man lõvi, noilõ murra üts kukõl poolõs ni heidä üts puol üttele, tõnõ puol tõsõlõ, ni ku saat sendse mano, sõs umma sääl jäll lõvi ieh, noilõ murra tõnõ kukõl ni anna poolildõ süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni voorõmb üttel, et sõsarõkõsõ, milles ti minno ka võtta as, a nuo õnnõ ütli, et kaeh, sinno trääni viel sinnä vaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni vägimiis tul'1 mano, ni ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ni võeti sõs hoppõn ärr timä käest, ni anti tsirk kätte, ni ku läts kuninga poig ärr, ni lasti hoppõn vällä kulätama, ni sääl häll timä heit hinnäst õnnõ üttele ni tõisõlõ poolõ, ni sai jäll valgõs soes ni sõit umma tied jäll tõisilõ järgi ni sõs nimä lätsi ütteh minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võise seto küügi kliendi hinnäst löüdä üht äkki supisüümise rituaali mant kesk Hao Paali võimast iistütlemist ja Kalkuni Andrese suurepärast killet – võimas om iks s òo miihilaul eriti viil säänseh väikoh, kinniseh ruumih, koh helü är` kao-õi`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Ni võti nimä pütü vallalõ, ni kai, ku illos lats oll seeh, ni naksi tedä väega hoitma ni sai /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võti rüövli roosa ni lätsi minemä ni ku nimä pääle tuo jäll ütte inemise ärr tapi, naksi roosaga ello ajama, a midä, avita as üttegi, iks jäi kuolus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt hinele suurõ olõ-ni23 aganauniku, a rebäselle jätt väiku teräuniku. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni võtt jäll pini tütreku sälgä, ni vei kodo värehti taado ni jäll oppas, et ärr sa midägi vasta võttu ui, miä sullõ ängätäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt ka tütrek ni puhast ilosahe ärr ni jõgi naas juoskma nigu mürisi õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt kaubamies ka kats näänkat umilõ latsilõ, tõsõlõ tõsõ näänka ni kasvi nu latsõ ilma ruttu suurõs ni esa oppas ka nimä üte targas ni ku sai suurõs sõs ost esä tosolõ tõsõ poodi ni pand puoti kaupõma et kõik iks hüäste, ni opas timä väega noid latsi, et inne ti mingu ui kunagi tõnõ tõsõst müöda, ku iks teretäge, ni latse iks tei ka tuod muodu, ka vanõmbast opati, ni ellivaga ilosahe, nikavva ku veli hinele naase ärr võtt, a tuo sai sai veli poha võhl naane, ku naas tõnõ põhatuhe sõsart võikma, ni esä näkk tuod ni sõs tekk tima sõsarõlõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt, ragi ka käe maaha, a sõsar pallõl, et köüda nu no käe mullõ rättiga kaala, ni veli tekk ka ni läts sõsar metsa pitteh käümä, nikavva ku sai ütte oja vierde, sääl tahtsi juvva ni lask hinne kumarasi ni sattõ ärki käe kaalast ni lätsi oja pitteh alla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt susi tütreku ka hinne sälgä ni naksi tagasi tulõma ni sai sinnä, koh hoppõn oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt sõs tõnõ ni ai Jüri kiha ku kuumas ni läts sõs kodo, ni saal oll nikavva naase esä mööga ni kandlõ ärr toonu, a anna as tälle kätte, muudku üttel, et odot, ma lää kes inne, kui muodu sa mul olt käünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtttõnõ hüdse ni tekk suurõ tsõõri korvi pääle ni naas sinnä rähendäma, ni taat välla laslõ, a ku papp ni saks tuod korvi all kuuli, sõs naksi nimä väega pelgämä, ni tõuksi korvi päält maaha ni karksi vällä ni pand kodo poolõ valama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni võtt tõnõ sõs ni laot päävä sängü ärr ni pess kõ pirapinna, a esi jäll läts käümä, ni käve, nikavva, ku tull pühä Jüri õdagu söögiga, ni tuoga tull jälleki tülü, vett timä naus umma varsa takah otsma ni üttel, et sa vana üleannöt lasi umil pinel mu varsakõsõ persehe panda ni löpi mu suvinõ teenüsk kõik sinnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
99/ Ni võtt tõnõ sõs tütriku naases ni vei kodo, a miä sääl nu tettä, ku süvvä midagi olõ õs, ni oligi tõsõ otsani hädah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Niä' pel'ksi' näet et är' lõpõss. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ni õdagu läts jäll iks tikõ tütär ni kuts, et sõbrakõnõ läke nu ummõhtõ, a sõsar üttel, et mul tulõva vele kodo, a tikõ tütär ütel, et tulo õi üttigi viel, ni sõsar tehtsõ ka jo minema naada, a kassikõnõ iks laul aho päält, et ärr mingu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütel repän, et "Veli, sa iks näi inäb vaiva riiht pesseh, ku ma part kinni piteh, ni sullõ vaia iks suurõmb unik saia, a mullõ jäägu sõs vähämb." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni ütskõrd käsk kuningas, et igal minijal olgu mullõ tekk koet, ni jäll murõht noorõmb poig, et muil iks saa koetus, a miä ma tie, mul um kunnane naane. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütskõrra küsse susi rebäse käest, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ni ütskõrra löüse tuo mies raha katla maa seest, a tuo naane tigo sai ka mano nägemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütskõrra ütli vanõmba sõsarõ, et mi lää tädi poolõ kostma ni noorõmb üttel, et võtkõ minno kah ni ankõ mullõ niiki rõiva, miä teil kottoh säläh umma, a nu ütli õnnõ, et kaeh määnest tühja ka viel ütteh vaija, ni lätsi ärr a noorõmb läts ka näil peräh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütskõrra üttel tuo vana halv vanalõ mehele, et vie sa uma tütär välla moro pääle saisma, a õnnõ iho alastõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni üts saks sõit kolmõ hobosõga säält müodä ni kuuld täntämist ni mõttõl, et äidsele, ma lasõ timä kotist vällä, saa hulga raha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütte kõrraga näkk tõnõ, ku kol partsi lindsi oja vierde, a ku sai sinnä ni sai tõsõ kõik noorõs tütrikas ni lätsi oija tsuklõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni üttel jäll jõgi, et võta nu hinele iilinge kivve, tuo iest, a tütrek üttel, et miä ma õigõ noidõga tie, a ku mullõ vaija, külh ma sõs võta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni üttel külh sõsar, et mul umma jo vele kodo uota, a tima üttel hott ummagi, läker iks mi poolõ, ni läts ka sõsar minemä, et inäb olõ õs, kiä kield. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni üttel sõs umalõ käskjalalõ, et minke näid takah ajamah, ni nu lätsi. a tsura tütrekuga lätsi tied piteh ni tütrek üttel, et Ivan Ivanovits, karga maaha ni kullõ, kas tüminät um takah? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni üttel tälle säälsamah, et sa olt ülnü mu vanimbilõ sulasillõ, et ma üte üöga rao sõõru ni tie nisu ni põima ärr ka ni pessä ni kütsa sullõ päävä nõsangus vatsagi valmis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütte pühäpäävä oll tõnõ ilosih rõivih kah, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ni ütte tõsõ hummogu läts jäll pini mõtsa ni tull õdagu kodo ni üttel, et sinno jäll kutsuti tõsõ sõsarõ saja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Njoo asa ommava sjoon tükün balansin. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Njo olliva hetke, mis jääse elus aos miilde ja sjo kõgõ nimel tasus oppi tansmist ja mõnikõrd ka vasta tahtmist tetä, mis kästäs. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Njo’ sainapaprõ omma’ vällä tüütet Obinitsah, Seto Ateljee-Galerii majah ,, Hal’as Kunn”. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Nkrumahi Kwame ( Kwame Nkrumah , 1909-1972), oll' mõokas 20. aastagasaa Pan-Africanismi puuldaja, Ghana riigipää ja inne tuud sääl olnuq Briti võimo alotsõ Kullaranna ( Gold Coast ) juht aastagil 1952-1966. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nkrumahi_Kwame
N . need tachtwat hendas Iumala sa\:dusse perra se abbi ello saisusse sisse anda , ninck pallewat , et meije Risti Palwe neine ehst , peame teggema , et nemat Iumala Nimmel woisit nackada , ninck neine kessi ha\:sti wois=z keuwa ; ninck lasckwat hendas nu\:d awalikult alla+ +kuhluta essimetzel , teisel , kolmandel hawal ; kui nu\:d kellekit neine pa\:hle middakit om pajatamist , se techkut sedda aicksambaste , ninck ja\:hkut perrast waick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seisus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
No' haar'd õgaüts, mis kätte sai, ja naksi sutt väl'lä pesmä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
No' hiitä ma' jäi' ar' magama ja tulõje' inne üles, ku' nakkas alavärehtist mäevärehtihe vereoja juuskma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No' hüpäs' ka Soobol rüäst väl'lä ja' juusk soel taka' ja' kõrrakõsõ ao28 peräst türgut29 jo' uma perenaase mano kõõ latsõga. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
No' jäi nimä' mõtsa siplõma-soplõma, hal'ast hainakõist haardma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No' läts repän sängü' ja' nakas' väega oih'kma33 ja' käändlemä üte küle päält tõõsõ pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No' läts repän väl'lä jaahutama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
«No' lää ma Petserehe ja tapa Karnõla ar'.» Istõ sis kunigas ruttu umma tõlda ja sõit' ruttu Petsere poolõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No' lääva jo' neläkeske edese. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' maits timä jälke' liime, liim ol'l hüä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' mis sa', egä ma' tõist kõrd ei essü. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
No', mõtõl´Karnõla, õt s'oo ommõ püha kotus ja siia' vaja kerik ehitä! http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No' nakaske' kana asjo kokko säädmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' nakas rebäne ummi 75 silme käest küsümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' näk'k paabakõnõ, õt olõ-õs imp üttegi hanikõist ja timä küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No' ol'l Soobol joonõh53, lihha sai süvvä, kui pal'lo tahtsõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
No' om hõlpsa ja hüä kaia' raamatohe, ku' midägi vaia tiidä' saia'. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
No' om vällä lännü' papi plaani'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"No' saa (100) luku takah!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
No' sei' repän ar' jo' perämätse hanikõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No' sis lätsi jäl' tu targa manu, et no' niut mi' küsse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
No' susi jal' pallõma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
No' timä vidi tuu rihma ümbre kerigu ja ehit' sis tuud nüürä pite suurõ müürü kerigu ümbre. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No' tul'l kikas kodo jäl', hulga vaglakaise kor'at 10 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' tulõ nääle vasta kahõr 29 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' tulõ õnnõ kägo kuusõ otsa kuukma, varõs tulõ vaakma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
No' võtiva' küläsõska' rebäse käsile. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' ütel rebäne jäl': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
No' ütel repän vanaimäle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No' ütli (uma miis, vend): http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"No, Ivvo kuis sis om?" http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
No Kriisa, kängi no jalaq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No Ljoova Peet’ka tel’se sis tuud vinegretti. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
No Salavei Rasboinik, ku kõva sa olt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No aga lehmä' olli' ka niku' õks vagadsõ' ja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
No aga tuu um joba umaette jutt.) http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
No a ku Tarto liinaliiklustõ ostsõmi Kamazi bussõ, sis naati mõnitama, et kaegõ, Lukašenkalõ viidi mi rahva raha! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
No a kõik aig käü tüü, et inemise siin püsüssi ja minemä ei lääsi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
No algusõn määrse tõnõ hindä maru nõgitsõs, peränpoolõ sai arru, et suidsusannan saa õi nii pall’o vehki – saina omma musta! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
No a meil om ka kõrralik koolimaja, võimla, staadion… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Noa nakas’ tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- No angõq mu kät’te pird pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No anna puhta raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No armaq pojaq, midä teile vaja küssü, midä ma teile lupa koolu uutõ pääl?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No a soldani n´ago tohe-i joht karvanõ ollaq! http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Noa võtt õka eläjät laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nobeli preemiät matõmaatikan vällä ei annõtaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
No eešti rahvass sääl paƒlut es käi, venne rahvass. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
No ega ma ei oppa kehväste tegemä kah, iks püvvä kõrdapite opada ja sis om vaiva muidoki hulga rohkõmb. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
(No egäs nüüd ka viil ei ole.) http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
No egäüts om esimuudu: kellele miildüs iispääväst riidini katsast viieni tüüd tetä, kellele egä päiv tüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
No ei olõ võimalik! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
No ei tiiä jagaja rahaküsüjist suurt midägi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
No eks Ukolõ rassõ om koolin vahtsõnõ poiss olla, kõik ommava jo sõbra latsiaiast pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
No es olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
“Noh, Joosõp, koh saq olt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Noh, angõq süvväq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, arq tõi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noh!”, edimätsele, Külbjäle “Min sa liina kohe, nuuq kuningatütre ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No herrä, mis te süvvä ka tahatõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh hää külh. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Noh, hää küll! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Noh, hüä kül', sa' võidõ' sis üte häränahasuuru' aia tetä'.» No' saie Karnõlal hüä miil ja tä läts ruttu kodo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“No hiidäkeq puhkama!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh ja nii oll’gi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
"Noh, juhada siss, koh too suur salavarandus siss om?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
“Noh, kas mul kõõlõ ilmalõ om leibä anda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, kas noq om joq ütskõrd viländ sul proovi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh kas seda kaq ei tunnõq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, kas taplõma, vai lepmä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Noh, kas te es kuulõ', sääl tsiristeti ja tsäristeti, kütseti ja keedeti," vastanu' tema. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Noh, kas tuu-us arq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noh, kas tõi kaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh kost võtta' jälki ja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Noh, kuas inne süü, tuu saa targast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, kui kiah tulõ veertämisõ aigu veertämma, siis piät tä pandma kõrraga kolm muna loomkahe, tõisi munnõ mano pandma ja tima nakas veertämä perämõtse veertäjä takah. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
"Noh, kuis läts, kas är möi [müüsid]?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Noh, kuis ol’l? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, kuis sina elät sis nüüd naasemehena? http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Noh, kui veertämisõ järg om säetüh, naatas veertämä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
“Noh, kyigil suuh niq alah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh kõik niimuudu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"Noh, köstri, mis sul ütlemist?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Noh, külamehe', kohe tii läät?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
"Noh, laula sis!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Noh läki, kaemi timmä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, läts jäl kümme aastat möödä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Noh ma jäta sinno veel seo=kõrd, kui sa tuot mulle üte hingelise ja tõõsõ tossulise. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Noh, midä sa tah keedät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, mis noq anti sullõ jalq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, mis noq tetä?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, mis sa ei süü?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noh mis sa suigut, otsi, otsi pää!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, mis sullõ Jumala teenistüs, kohe sa taast pakõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, mis te nüid jälle murelik olete," küsse poiss, "kas kängä es ole ütesugutse?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
«Noh miä sys sai?» uurõ Kaarli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Noh, mynikõrd võta mynõ vana kiräniku luu kah," seletäs Järve Ants. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
"Noh, needega vast hädäperäst või mu perremiis tulla." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
“Noh, niipal’loq aigu om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, nüid jääp ta sinna minust, ärä lubasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Noh nüüd olt sa puhas, läke no' kodo minemä!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Noh, peremiis, riih om pest! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, peremiis uut viil tükk aigu, kaes, keäki ei tulõ mano. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
“Noh poig, miä ma olõ kurja ten’nüq, ku sa minno pes’sideq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh poig, noq võit saq elläq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, pojakõnõ, kuis ristilatsõ nimi ka sai?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
«Noh, pojanhuska (poiskõsõvolask), kunas saat mehepüksi jalga?» Suurõmbit poiskõisi muidoki ai tuu jutt vihalõ: a näil ollivagi jo viil jalah püksi, mis küündüvä õnnõgi allapoolõ põlvõ! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
“Noh, sepp, olt kõrrah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, siist 54 es jõvva küll kolmandat jako tuu mõõduga är mõõta, mis kunigas Rebäselle and perremehele rahha mõõta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Noh sis laulõtigi, ku jäi ütsindä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
"Noh, sul om kotun viil üits sõsar, kirjuta tuu ka mulle!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Noh, sysarõkõnõ, avidi noq sinno, a noq jätä jumalagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh syss läts poiss kuninga poolõ tagasi, võt't timä ka üteh ja eläseq nimäq parhillaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noh, sõbõr, mis nii?" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Noh tiinja oll, nii tuu ei tiiäki, tuu oll. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Noh toobripuu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Noh, tood taha ma hüä meelega tetä!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
"Noh, tulgõ üles latsõq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noh, tull sis susi: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Noh tulõ laska täl tõõsõlõ poolõ loomkahe, laska ei tohi tuu munaga, kuaga inne lask, tä piät tuuga laskma, kua maast sai. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Noh, tulõ valla ja mine umma tied! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Noh tuu, tuu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"Noh, täämbä päivi lasõ ma Muri vallalõ, keda 30 aastaka ahilih olõ hoitnu." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Noh, vana Hindrik! http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
"Noh vast koskil kööginukan saa mulle ruumi!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
"Noh, viskaq noq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noh, võtami sis “tütrikka=kivi,” - võtt ja pand niisama külmält, külmä vie sisse,- ja kas sa no usu vai uskmada, keij ja tsösisi, niigu keressest võõdetu verrev vai kuum kivigi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
No hädä, viländ jo sood! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_16_laul.php
No hää külq, ütestki ei saa minejät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No hõiganu vasta ja olnuki jäl värrin sälän. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Noh, ütesynaga nii, nigu taad asja ygal puul tetäs. http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
No hüväkene käeh, pristkene peoh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“No hüä kül.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No hüä, soo me anna sandilõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No hüä, tull hainaaig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noid asjo kutsutas hulga eloniguq vai elemendiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Noid asjuo vyidsõ jo egäüc ummamuudu seletädä, kui timä ynnõ noist Ilma värgest arvu saie. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Noid inemisi eläs viil parhilla - üts vana miis, kia sis rehel olli ollu, kui tuu näid appi olli käünü kutsmah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Noid joodikit ollõv pall’o, kiä saava arvo, et ommaki joodigu, a abiotsjit om veidü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Noid kannõtas mitte õnnõ lämmä, a ka tuuperäst, et ilosamb ja muudsamb vällä nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Noidki saa oppi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Noid kolmikit om tahvli pääl pall'o pall'o ja arvoq ommaq pall'o suurõq tuu jaos, et näid "tuurõ jouga" löüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Noid kor'ssi suurõ rüpütävve. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Noid kutsumiq higioosis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Noid lehti saa kaiaq võrgokaeja vai lehitsejäga nink linke abil om võimalik üte lehe päält tõsõ pääle minnäq, et nätäq, miä sääl om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/WWW
Noid luid kutsutas tuuperäst ka pekiluiõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Noid, mis maa sisen kasuse, noo pane vana kuuge, a miä kõrre otsan kasuse, nuu noore kuuga. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Noid nakas´ iks tä mõttit mõtlõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Noid ol'li kaits: üits sügise, tõne kevade. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Noid oll' õnnõ viis-kuuskümmend poissi, a noid oll' ka Tarton, kon oll' joba mito keskkuuli, gümnaasiummi, kommertskuuli, Talliinan ja Narvan olliq kooliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Noid om harva löüdä, a abi näist ka kidsile määnestki olõ-õs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Noid om hulga. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Noid om täl terve unik – eesti, saksa, inglüse keelen. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Noid pajju tõmmati sõs vallalõ, kuq valgust vaja nätä oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noid perämätsi palkõ, miä tallu pääle tulliq, ülti et kummutusõpalgiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noid saa kaia ka Internetist www.voroselts.ee päält. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Noid saa kundsa all hoitaq ynnõ kaarnakivi abigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Noid saa õnnõ arvata tuu perrä, kuis tedä om nimmat üten tõisi aoluun tunnõtuisi inemiisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Noid savvusannu olõ ma umah eloh nännü õigõ mitu, mis ar omma palanu, inämbüisi lihasuidsutamisõ aigu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Noid suuni nimitetäs verisoonis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suun
Noid tohkõ panti üts kõrd lavvulõ pääleq jaq sõs panti uma tõõnõ kõrd laudu pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noid tä esiq vällä mõtlõ-s, a tarvit' ku näüdüst " Liber Abacin ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Noid um kaenu niisama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Noid värme pruugitas tiidüskunna emleemi ja tõisi sümbolidõ man, niisamatõ ommaq üliopilaisil uma tiidüskunna värmi pailaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Noidõ aol suurõnõsi Kalifaadi poliitilidsõn ja kultuurielon iraani ülikide mõjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Noidõ arvolukõ ületsel uurmisõl om tekkünü matõmaatiga haro, midä kutsutas abstraktsõs algõbras . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Noidõga läts kuningas liina sisse, a värehti pääl saisis tubli nuor mies vasta ni taha as sisse laska, a kuningas tunnist tõist ni tundsigi ärki, et uma poig oll ni saije jälki umas, ni sõs söüse naase kah ni tuo kõnõli kõ uma asä ärr, ni kuningas sai märku, et velenaane näil virbih vaihöl oll olnu, ni sai tu tuo pääle paha kuräs, ni lask kinni võtta ni armetuhe ärr hukata, akuningas naksi uma naasega nu ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Noidõga pidi kõõ hoolõh olõma, kõõ mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noidõga tull' August toimõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Noidõga vär’mit’i ka vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noidõ hulgan olliq funktsionaalanalüüsi luuja Banachi Stefan , Steinhausi Hugo, Borsuki Karol, Kuratowski Kazimierz, Kaci Mark, Ulami Stanislaw ja tõõsõq kuulsusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Noidõ hulka kuulussõq näütüses "Queima das Fitas" (ülikooli lõpõtamisõ tähistämine tiidüskunna värmi paila palotamisõga), "Festa das Latas" (rebäste pido), sakõ vanno üliopilaisi vormirõividõ tarvitaminõ, "Fado de Coimbra" (Coimbra fado - lauluq midä vanast laulti ku serenaatõ, a täämpädsel pääväl laulõtas kontserdel) ja doktoritöie kaitsmisõ tseremoonia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Noidõ hulka kuulusõq egäsugudsõq kiviq, kalliqkiviq, mullaq ja muuq sääntseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geoloogia
Noidõ inemiisi üleslöüdmist, kellele saat otsa kaia ja küssü, et kostkandist sa Võrumaalt peri olõt? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Noid õi tohi käega tõiste paika säädä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Noidõ keelest ka saas kiäk’i arvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noidõ kombidõ kaudu andas esihindä olõmisõlõ ja tegemiisile kah mõtõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Noidõ 22 kooli siän om viis säänest, kon minevä aasta opsõ üts klass (vai tsõõrisats), a timahavva opatas vähämbält katõlõ klassilõ, satsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Noidõ kotsilõ kaeq järgmädsest päätüküst. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Noidõ käest võidsõ külä maa arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noidõ laitujuuni pääl paistus päiv lagipäähä ütel pääväl aastagan (käänüpääväl). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4%C3%A4n%C3%BCjuun
Noidõ nelä tsihi seen om ettevõtjil pia 40 kimmäst plaani, mille ärtegemises näil riigi tukõ vaia lätt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Noid õnnõ ega palgi pandmisõ perän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noidõn tiidüskundõn om kõgõ inämb poolõlõjätjit ja kõgõ pikemb keskmäne opmisõ aig (aig miä kulus ülikooli lõpõtamisõs). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Noidõ närve otsaq küünüseq kooni ihonahani , mink all nimäq lakja ommaq laotõduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Noidõ ollusidõ hais ja keemiline kuunsais om tõistsugunõ ku suurõllasitsal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Noidõ perämäidsi uurmist oll' alostanuq timä esiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Noidõ pilte pääl om nätä nii Sännät, Tal’na-lähküidsi suvituspaiku ku Roodsi kotussit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Noidõ püksega om kimmäs, et ütelgi kotussõl külm nakka-i! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Noidõsammu ELDIA uuringu jaos vällä valituisi inemiisi käest küsüti mano mõnõ küsümüse ka umakeelidse kiräsõna kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Noidõ santõ ammõt' oll' jouluollõ maitsminõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Noidõ sussõga oll igävene häda, nuu' ai' hobõsit takah ja hirmudi inemiisi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Noidõ sussõga oll igävene häda, nuu' ai' hõbõsit takah ja hirmudi inemiisi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Noidõ säädüste perrä esitõdi 20 kandidaati. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Noidõ tapõluisi käügin häösiväq Buda ja Pest tävvelidselt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Noidõ tulõmusõl saadi luudi 1867. a. Austria-Ungari katsikmonarkia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Noidõ uurminõ vei edimält ria töie kirotamisõni, miä teiq perrä barokistiili, ja ildampa mõot' kõvva timä muusigalist kiilt, näütüses fuugaq "Võloflöödin" ja Sümfoonia nr. 41 finaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Noidõ ülesehitüs om sama ku "Elemendel": andas definits'ooniq ja tõõstadas lausõq (teoremiq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Noid ül’ti, et lauljaq san’diq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noijah, talsipaastuh ol'l vanast viil tuu, et talsipuulpühä es süvväq mitte midägiq inne ku täheq taivah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No iks, algusõst pääle! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
No iks hirm oll’! http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
No iks vannu ja kõigilõ teedä pillilukõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Noile olõva sõna'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Noil juhtõl om tavaline, et peremiis` eläs esiq mõtsa lähksen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Noil jäi sõlgusõst nikaguq katusõhar'ani mulk sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noil mood'o määnäst muud piätüst olõ-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noil niidel om nimi närviq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Noil ol`l` usaijal kõva aid ümbrel, oli raudvärä’ ieh jo iks uma üövaht väläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Noil oll´ edimält häbü külh, a peräst kynõliq külh, tuu tull´ esiqhindäst. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Noil ommaq nup’ikõsõ otsah, nigu kõdrakõsõq, väega pehmekene pudsu seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noil omma viil suurõmbaq herräq ku meil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No ilosahe läts. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Noil palgõst kelpä tetä-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noil raoti maa sisehn juurõq kirvõga katskiq jaq tõmmati nood'õ juurõkandsõga maa sisest vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noilõ Görgey Artúri juhit Ungari väeq vasta es saaq ja nii pidiq nääq 1849. a. põimukuun alla andma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Noilõ anti leibä ja kõik saiva sõs inemises tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Noilõ jovvaas kiä inämb mõõduga andaq, an’ti livvaga ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noilõ, kes ilma jäivä, lubasi suurõ suuga, et ku viil marja lää, sis korja näile kah. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Noilõ, kiä hindäst ette teedä ei anna, mass kolmõ päävä süük kokko 17 eurot. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Noilõ, kiä hindäst ette teedä ei anna, mass kolmõ päävä süük kokku 18 eurot. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Noilõ kolmõlõ osalõ võidas viil mano pandaq tõisigi, nt. nädälipäiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Noilõ ommaq mano tulnuq viil Brunei , Birma , Kambodža , Laos ja Vietnam . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5hummogu-Aasia_Mai%C3%B5_Assots%27ats%27uun
«Noilõ piätki abirahha masma: nä tsurkva ja tegevä mullõ kurja rohkõmb, ku näist kassu saa!» http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Noilõ tä an'd' suud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noilõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No imeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No imä, ma lää kaq uma esä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No innekõkkõ om sääl lats iks tuud terätsempä sorti, kellel tulõ kõik häste vällä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
No inämb ei näütäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No inämb kannahtõdai nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No inämb kyik inemiseq kaei tuu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No inämb olõi mul kaq ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No inämb olõi sullõ timmä saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No inämb soo veski eloaig ei piäq lagonõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noist egaüte lahendamisõ iist om vällä pant üte mill'ona USA dollari suurunõ avvotaso. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Noist kolmõst kivikost kur´ah käeh viskas tä kats üles ja püüd üte hüvvä pekko, a’ tõõsõ jäl’ kurja pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Noist kõgõ inämb ärqmärkmist väärt om Hussein ibn Ali mälehtämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Noist kõgõ kõvõmb oll' 2005. a., ku hukka sai üle 100 000 inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Noist kõgõ suurõmb om bosnialasõq (48%), sõs serbläseq (37%) ja horvaadiq (14%). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Noist kõik pääle katõ ommaq umal aol kuulunuq Briti Impeeriumi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5_%C3%9Ctis%C3%BCs
Noist maalõvisatõist kivikest vali ta üte ja viskas tuu üles ja haard eis sis, ku tuu üleväh, maast üte kivigo ja nüüd siis ka tuu üles visado kivigo tuu maast võõdõdõ kivigo mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Noist näärmist, miä kõrvo ligi ommaq, juusk sülg põski ja igimide vaihõlõ, kost timä jälq kergehe põski ja igimide kokkopitsitämise läbi üle hambidõ muialõ saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BClen%C3%A4%C3%A4req
Noist omgi kokko säet raamat «Käru ja kaameraga» ja Eestingi vällän olnu pildinäütüs. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Noist osa jäi Talliina, osa lätsiq esiq õkvalt sõaliini pääle Talliina ala 30 km kavvusõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Noist suurõmbaq ommaq lubaq 18%, kongoq 16,1%, mongoq 13,5%, ruandaq 10,3%, asandõq 6,1%, bangiq ja ngalõq 5,8%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Noist syss hoiõti kün’djäle ja kar’(u)ssõlõ ja hobõsõlõ ja lehmile an’ti raas in’ne väl’lälaskmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noist 74,5 tuhat olliq ründeväeq ja 35 tuhat oll' Kaitsõliidon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Noist tähtsämbäq ommaq kokkoarvaminõ , ütidse osa löüdmine , tävvendi võtminõ ja õkvaiskmine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
No istu mullõ sälgä, sõidami kaema, vast saa too ka ar meile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No istu mullõ sälgä, sõidami kaema, vast saa tuu ka ar' meile. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
“No istu pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noist võedas kõik' pääle üte är. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Noist üts aastak (1862) läts' uma ainõ op'misõlõ kaotsi tuuperäst, et tä võtt' hindä pääle 1860. aastaga Liivimaa Talorahvasäädüse ümbrepandmisõ lõunaeesti kiilde , et tuuga op'misõ jaos rahha tiini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Noist üts tegi puuanomit, tuubrit, vannõ, tünne ja esiki puust pangõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Nojah, eeläq oll` jo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Noja hiidäs' puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No jah, medpunkt` om kah, õdõ k`au kõrra nädälih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Nojah, naksi sys killustigutükkega andma, a naanõ esiq, raisk, tull` tassakõistõ ussõ pääle ja kai kykkõ uma silmäga päält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
No jah, nuu' haina' surbutasõ' ar', pandas kuurt pääle, siätäs segi ja pandas pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=435
No ja mis sis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
No ja mis sõs ku mõista-ai`? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
No ja n�t om kats vilmi ka tett�. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
No ja sis oll’ viil aastalõpp kah käen ja tuludeklaratsiooni tegemine ussõ iin ja nii taa tükk huuga tettüs saigi – et kõik saanu arru, midä tulõ massa ja midä ei tulõ! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
No ja sis `t™™ga, ravnjai·tadi6 ärä¿, `j™™sksõ vesi k¼ik `maaha¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
No ja tuu tulõ plaati vai plaatõ kullõldõh ilosahe vällä, et tuud om tä olnu joba noorõst aost pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
«No joba minevä-aasta võtsõ kupli lahkõ sisse ja ku no keväjä lumõ sisse vihma naas’ sadama, sattõgi kokko,» seletäs Keldri Aivar. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
No joq pandas noorõmbile saapit kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No jovvai suurõq inemiseq ar pitäq, a vanast ol’l lat’silgi sään’e kõrd, et kat’s aastakka imet’ imä, kolmada aastaga an’ni süüdävät ja nel’ädä aastaga pan’ni paastma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No jäi sa rasõvast! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No jääs Külbjä kodo toitu tegema, me läämiq jahi pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kaegõ Müürseppä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
«No kae, kos nüüd mõtõl’ vällä!» löüdvä mõnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
No kaes nõid jälke, kedä kätte saa-as. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
“No, kas mu iist kaq kynõli?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kas noq saat vällä, vai ei! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “No kas om jo tal’(i)tus otsah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "No kas sis raha mullõ ilma annat?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“No, kas suurõ puustusõ osti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kas tuu om sys määnegi lugu vai asi - eurovisioonil visatas säändse iist kuun aknaraamõga tarõst vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
No kel om, syss pandas vest ka sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kimalaisi jääs kõgõ veidembäs: elopaiga häöse ja kihvtipritsmine tapp näid. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
No kiä säänest raiskamist inne om nännüq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
“No kiä’ joudva’ tetä’, nuu’ saava’ vaest niigi vallalõ, a kaubamaja olõs tuu jaost, õt inäbä tetäsi ja sis müvväsi,“ ütel Raudoja. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Nokki om mastõrah üt´s puu, mis om vanõb mastõrat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No kodo õs saa'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
No koh vetsjorkah vai nii, inne tandsõmi kaniiviisi „Setokõist“. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
No kolmada hommogu sa ei päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kolm om joba õnnõ Hurmioron: nättü om imäilvest katõ pojaga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
No kolm päivä saat ette üteldä, muutusõ võiva tulla väega kipõstõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
No kon om tan loogika? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/index.htm
No koolõi ma arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«No kosmosõst taha-i ma külh inämb midägi kõnõlda!» arvas’ tähetiidläse leevä joba 15 aastaga iist nukka visanu Kasaku Enn (56) ja nii tull’gi pääliinlasõst võrokõsõga jutt hoobis ülearvotarkusõst, kohvimassinast, jumalast ja muust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
“No kost sullõ karja sai?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No kos tuo mu õn`n` sis um, ku tuo ka mullõõ appi tulõ õi?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- “No ku ma maidsa, ku piim om, läät kin’niq ja saa su pääle patt.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No kuq kummutusõq kaq kõik ilusahe ärq saiq pantus, sõs oll' sain valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
No kuq sagarõq üles aeti jaq kundsaq ilusahe ärq asõmide sisse sünnütedi, sõs timä tugõsi hinne ärq kõvastõ kundsaga vasta kummutusõpalki jaq sõs tedä inäp es liigudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
No ku saan'al sai joq korgust viländ, sõs panti huunõllõ talaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
No ku sys viil tuu hobõstõ häötämine kah tull`, sys... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
No, ku ta oles puttun, sis ehk oles lahti kah saanu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
No ku töötukassa ei saadaki, sis küläseldsi kõrraldasõ iks egän vallan näo-, siidi- ja portsõlanimaalmisõ, seebitegemise ja rõivast lillikeisi umblõmisõ oppuisi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
“No kälüsk, läämi kodo, no om viländ tantsi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No käs'k ar' läve takast ja jalotsõst, a pähütsehe jät't tuuvoori 19 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“No küsü noq sina uma ohvri pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nok’ki om mastõrah üt’s puu, mis om vanõb mastõrat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nok’ki viil kolq tammõ mäe pääl üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lasi ka vana’ kur`ä’ kõik kõtulõ maa`ha ni laki’ merest vett nigu pini’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
No las nä kosusõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
No lasõt ynnõ sängüveere nyalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No laulagi inämb ku niisama mängi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
No lehem, tuu lööse jalaga iks väiga korgõlõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
No linnas’ umma kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No loomulikult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
No läki üteh Kriisa! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lännu sis sinna - ka sia oled Ritsu Ants. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
No lätsi' hummogult 23 tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
No läts jäl kümme aastat möödä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
No lätt hommogult imä jalq, samavaar üsäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lätt jal'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
No lätt jo pal’lo tüt’rikkõ mehelegi ku olõi viil es’ üt’te pühäserät’tigi kudanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lätt pillimehe elo edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
No läämi kul’atama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lääväq ynnõ Pet’ska kerigu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No lõpus korjassi kõik kokko ja vei puuti tagasi, et mis värk ta sääne om ? http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
No ma ei kujuda ette: ku viit nädälin kõrra-paar süvvä, sõs tuu söögikott saa iks peris rassõ! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
No ma inämb ei jõvva kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No ma mõista-i imp midägi rohkõp, ma-i… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
No ma näe kuis eletäs ku minno man ei olõ õi, a vett olgu peramäne kõrd mull siih küläh kävvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
No ma pia koolõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No ma seledi väiga lõõhkõhe, õt suurõ lihaga hapnõkapsta ruug. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
No ma tii iks kerembit töid Belarussiga. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
No ma tõi sullõ hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No ma võti sõs taast mõttõst kinni ja mõtli, õt mille säändsit pükse periselt es võinu tetä! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
No me sinno inämb ei jätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No midä sa tahat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No miis kullel tu kantslist pistli kah ärä ja siss tull armulavvan veini maitsmine. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
No milles tuu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
No mi lää lavva ker’kohe, k’äu üt’e pääväga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No mi nakka varsti lahkuma ara. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No mine, a umma, mis su om vannutõt luu-liha sisse, tuud ei tohe murda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No mine sa umma tiid, ma lää umma tiid!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No min syss sa kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No min sõs sa kodo minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
No min tuu timä ar kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No mis asi om tuu «saiö», miä ilda aigu müüki tull’ ja mille kotsilõ pähämäärjä ütlese, et taa sõna om kostki Lõuna-Eestist vai Setumaalt peri ja tähendäs sääl saia. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
No mis aši taa piat olõmõ. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
“No mis mu peräst kaq ülti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No mis noq sullõ anti?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"No mis ristipojal vai ristitütrel nimi-ga sai?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
No mis sa hing viil tahat! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
No mis sann tuu ilma kõrraligu kõovihalda om? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
No mis sis Tal’nan kävvü ei olõ – buss lätt neli tunni ja omgi liinan (naardva naasõga). http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«No mis sis täämbä kah süvvä om?» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
- “No mis soolõ tetäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No mis syna sjoo sääne om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
No, mis tetä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"No mis vaja?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No mitundkümmet hektärri kardokat, hernest vai villä säänestmuudu tsiko iist ei kaidsa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
No muidoki om mus’otamisõ kotus kõgõ rohkõmb miilde jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
No mul tull’ hiitra plaan, õt vanast müüdi tuud Tervüse salatit poodih – tuu kõlbas mano panda külh. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
No mõistai ma ütelda, kas johtu sjoo õkvalt sjoo aastaga vai minevä aastaga, a nii oll’… http://taarkatare.com/ss/2014/02/
No naata-s Pas’sitel’jät inäb võtma, et jõvvai kyik’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No nakas erätämä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
No nakas muidogi seppä pallõma, et lasõ priis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
No nakas pitsütäjä otsma, keda näge, tuud hõikas nimmepitti ja juusk rutto pitsütämise kotuse mano ja löüse sinnä käega ja kuts nätt mängjät vällä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
No nakas sis mies kellä pästma, sääl ol`l` ütesäkümmend ütesä sõlmõ ieh, noid /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
No nakkai kiä kurja tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No nakkat sa kaq süvvä saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No naksi' 9 nimä saaju 10 pidämä, ai' kõik umadsõ' 11 kokko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
No neh, ku sammõl nuka vaihhõllõ ärq sai, sõs panti tõõsõ palgi raotu kotus sinnäq ts'alga sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
No neide perast om joba ütskõik, vinnatagu vai vanaesa vana püksi varda otsa. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste5.htm
No nema es saanu kummagi aru. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
No nii kunigas an'd käsu sõaväele ütele salgalõ, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No nii sõavägi võt't tulõ ja sis lätsi uusi otsma, kas siih om kedägi vai olõ-õi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No nii ütles sõaväele: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No ni sai sis… http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
"Nonnoh, väriseja varblanõ, pakõ mu kaatsaseere sisse!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
No noh, mis ta nu’ hal`pmine um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«No noilt ei või esi siimnit võtta – sis saat õnnõ ilosa kasvu, a saaki saa-i.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
No nooril inemiisil rõiva'-mito nädälet mõskmalda'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
«No noorõ tütrigu omma iks silmä tennü…» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
No nuu aúa omma õnnõ motivatsioonis. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
“No nüüd om asi korrah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noo' olõ-i su haina', noo' omma' Jumala haina'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Noo' olõ-õi su haina', noo' om Jumala haina'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Noo' olõ-õi su haina', noo' omma Jumala heina'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
"Noo' olõ-õi su haina', noo om Jumala haina'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Nood'õga olõ-õs muud midägiq tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nood'õ man võtt' aokõsõ nikaguq katusõjagu ärq sai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nood'õ otsõ pääleq tõmmati uma palk jaq tuud pite käüti jaq tetti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- Noodivihk kuurõlõ saa valmis 2012. aastaga sügüses . http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Noo ja noo rõiva panõ mullõ sälga, kutsu kõik sugulasõ ja sõbra kokko ja piä puhtõ väega tubli! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Noo ku om kah tuu „suht“ seeh, miäs sõs iks. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
No ol'l pini ka edigost pernase tõõsõ latsõ kota' ar' varastanu, värme ar' ja' and soelõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nool'õ lüüdi palgi jaq sagarõ sisse ts'alk jaq koputõdiq tugi ette. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nool'õ olõ-õs tedä vaja jaq naata-õs tegemä kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
No oll kül` hinnäst rõivile sätnü. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
No oll’ väkev susi: nahk om pia kats miitret pikk ja ku Tuudu kolba pikkusõ-lakjusõ kokko lei, sai 43,5 cm. «Joba 41 cm tähendäs näütüsel kuldmedälit. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
No olt põhjah kõ laivaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noolõ Erki ( Erki Nool , sündü 1970) om Võrolt perit eesti kergejoustiklanõ (kümnevõikõlõja) ja poliitik, XI riigikogo liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nool%C3%B5_Erki
Noolõ Erki kuuli all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Noolõ huunillõ, kohe lagi pääleq tull' pandaq, panti kangõbaq talaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noolõ raoti kirvõgaq nukkõ sisse ts'algaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
"No olõt vaenõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
«No om Uma Meki märk lännü üle Võro maakunna piiri muialõ Vanalõ Võromaalõ,» rõõmust’ tuu perämädse märgisaaja üle Uma Meki ettevõtmisõ vidäjä Karu Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
No om Uma Meki märk sändsil süükel nigu Nõiasepik, siimnidega rüäleib, Nõiariigi nõgõssõsupp, Uhti läädsepada, krõmpsva kaarapätsikese, Nõiariigi kamarull, kodojuustu-kamakuuk ja kamatort (Nõiaköögin pruugitas Urvastõ kamma). http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
No omgi Pet’sereh ker’koh: kuldküpär’ pääh, päädidü saapa jalah ja vikah’t käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No omgi keväjä vallalõ tettüst luumõmajast ärile vungi sisse saanu joba säidse naist: ummamuudu kündlide tegijä, savikunstnigu ja käsitüüpoodi pidäjä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
No om iks häti kah mõnõ as’aga… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
No om kannõl arq saanuq, noq vaija muq laulatusrõivaq kaq säält arq tuvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om kat’skümend katõsa ja siist om 1908. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No om keriku perä siiä poolõ tett.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om kolm aastat täüs ja läki kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om kur’atekij siiäq tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om kül joq mitu aigu ar saistunuq, ei lääq halvõmbass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om maailm joq vana ja rahvas patunõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No omma kõik roho valmis purgikõisi seen ja väega kalli. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
“No omma kõva vesi ja kõhõtu vesi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No ommaq kyik’ tüüq ker’ge ja jumalapallõmine ka ker’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om meil kurätekkij' käehki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
No om opminõ säälmaal, et kats lambanahka omma rüäjahukohetusõ seest vällä võedu ja är vinütedü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
No om põnnõv latsõlõ! http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
No om säänest kaivõlõmist väega harva kuulda. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
No om süstmise vaih nõstõt katõ aasta pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
“ No om temä räüsäga arq löönü, osta arq odava rahaga tagasi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om timä mastõr ja parhillagi omma Petsere mastõrah nuu ratta viil nätä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
No om tulnu säädüs, et elomaja palk piät jämmemb olõma, tuuperäst piät majjo tegemist ümbre märkmä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
No om tuu aig, sõss om meil ter’vel veerel praas’nik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No om tuu au Mõnistõ mehe Lepä Reinu käen, kinkal om kuus eesti hobõst. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
No om tä joba päält 50 pilli kokko pandnu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
No om tä kõik kõost perräjäänü är saagnu, lahknu ja unikulõ pandnu. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
“No om viil varahine aig tulla vadõril.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noo nüid om sääne tunnõ, õt elo omgi läbi? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
No opas' Soobol soelõ õt: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nooq Pet’sere oosõq läävä Kiiovahe väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq es olõ koiraq, nooq olliq inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq ka vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq küläq üt’leseq, et kuis timä võidsõ siiäq pandaq ja lät’siq laodi tarõ arq, et minke kunnu pääle, rik’i maa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq lääväq väega kergehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq naksiq nõudma, et vahtsõst jaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq ol’liq ka tuuga rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq omma mu linaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq ommaq inglustäku türäq ja mass timä kolqsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq synaq jäägu ilma pääle abist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nooq võta kats tükkü tarõtütrikust, a kõ noorõmba võta hindäle naisõst." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooq võtiq timmä ilosahe vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noore kuuga saa pallo kasve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Nooremba, kiä ole-i Masinguga tutva olnu, lueva timä kirätöid ja näile om timä prohvet, imeinemine. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Nooremb käle lubas ka rühki, et kuri meeste ima mõtsa tulleh nõid haugutellema es nakkas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nooremehe sõit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/9.html
Noore poisi teie, lätsivä üles kapla pite, et läävä üles, lakva mett. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Noorik avit hobõsõ maaha pästä ja lätsi mõlõmba tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik eht mõtsa nulga takah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Noorik es tahaq kuigiq hussi süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik jal hüä synaga vaeld tõistõ paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik jalq hüä synaga ai ar tõõsõ kotusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik kaes, et mis Lukõ hõl'otas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik kotoh jalq ryymsa väegaq, käü, hõkõrdas ummi latsõkõstõgaq, nigu kyik imehteliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik, ku läts kodo ja hiidäs magama, syss võt't kaq tikuq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik käü tarrõ pite ja oihk ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik küt’t sanna hüvvi puiõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik laulab. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/2.html
Noorik läts kaema, niq ol'l kaq leevätahtaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik läts kodo ja and villaq korviga kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik nulgah, tilk suuh, türä' hambih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2448
Noorik ol'l illos' tsõõrigu näoga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik oll uma naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik om soendis moonutedu ja naanu' kodo last imetämä käümä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Noorik peräh selet', et ma joq käve pulmõ kutsmah, a timä kõõ viil tuu vanaga kul'at'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik saanu hallist vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Noorik tulli mõtsast ja visas naha sinna pääle, esi lätú last süütmä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Noorik tuvvas, noorik tuvvas. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
Noorik visas' läbi aknõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorik võt’t ilosahe leeväq ahost vällä, pan’d pingi pääle, nigu õks vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorikõkõnõ karas' tälle kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorikõl halv kotus. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/21.html
(Noorikõllõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Noorik üldäs kuri ollõv. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/27.html
Noorik ütel', et muud joht tiiäi, vast noq tuu vana mõrsja tek'k midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nooril oli kõik uma raha eest tettu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Noori pedäjäkasvõ kästas ka süvvä, nuu omma ka hää' tiiskuse vasta. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
10.00 – Noormaa Tarmo. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Noormees ehis nuka takan, mõrsja ehis mõtsa takan, sinisõba aia pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Noortekeskuseh viktoriin Setomaast. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Noorõ' lätsi', vana' kuuli', küläkao' omma' kuionu'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Noorõ ehitivä lava ja põrmandu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Noorõ ei taha ja ega vägüsi sundi kah ei saa. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Noorõ jäl omma luru ja ei taha oppi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Noorõ kuuga saa-ai suvvõ, vanaga talvõ. http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
Noorõ kuuga tettü viha aiva kihä kärnä, kihä nakkas süütmä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Noorõ kuuga tetäs kuntsõ, minka tahetas väke, latsilõ tervüst, naisilõ perreõnnõ, miihile tukõ saia,» kõnõl’ Mare. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Noorõ kuu viha seen om säidse haigust, vana kuu viha seen om ütesä rohto. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Noorõkõnõ asõkantslõr’ es mõista midägi üteldä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Noorõl jovvumehel tulõkis uni. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Noorõl kuul es tohi' panna. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Noorõl kuul nurmõ pääle, vanal kuul varó ala. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Noorõlõ Isaacilõ miildü-es võõrasesä ja tä oll' imä pääle kuri, et tuu tollõ mihele läts'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Noorõlõ pandas siidiqki päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb Quandt sündü 1733. aastagal ni jakas` esä tegevust. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Noorõmbah ol’l viil säl’g ka nõdsumb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmba inemise ei tiiä jo savvusannast pall'ond ja sannu esi tükütas kah tuuperäst maaha lahkma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Noorõmba latsõ kullõsõ vanõmbidõ käest perrä, midä kõkkõ tetä või, ja saava tuust julgust mano. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Noorõmbal ol’l ynnõ valgõ särgikene, vallalõ hiusõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmba mõistva kas kah kõnõlda vai saava vähembält arvo. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Noorõmb an'd' katõlõ velele kaartõ, pan'd' tassi lavva pääle ja käteräti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmban iän kirot` Hurt mynõ luulõtusõ ja kallendrijutu, tõlk` ja mugand` ka saksa keelest. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Noorõmba pidi' karrja ütesä vuori ümbre tulõ tandsutama, kuna vanõmba mehe' ja naase', kell väiku latsõ üsäh, õhi=havvast kavvõmballõ tettü tulõ=veereh istõ, piestli', ja kõõ sugumatsi jutusit lei; ütest ja tõõsõst pühä Jaani üö johtumisest, mis sis ja sis olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Noorõmba põllumehe võissi esi jahimehes naada, tuu koolitusõ läbi tetä ja relvapaprõ kah küssü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Noorõmbidõ siän sai tõsõ kotussõ Elis Tiivoja (Rõugõ põhikuul) 57 punktiga ja kolmanda kotussõ Kristiina Kiidma (Vahtsõliina gümnaasium) 54 punktiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Noorõmbidõ siän sai tõsõ kotussõ Kikka Liis (VKG) ja kolmanda kotussõ Vodi Ilmar (Haani kuul). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Noorõmb jäi esiq kõõ taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb oll Nari-Kriisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb poig läts mano ja an’d’ esäle kolq kord suud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb poig nakas' essä pallõma, et ma taha minnäq kaq ilma kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb poig oll' tuu pääle väega kurb, a sõs selgü, et tuu kass' olõ-õs määnegiq harilik kass' — tä küsse umalõ paari saapit ja ku nuuq kätte sai, läts' ja püüd' mõtsan üte jänesse kotti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Noorõmb poig sai olla' kolm aestakka sepäh, ku kuul´e timäl esä ar'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Noorõmb poig tekk’ ahu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Noorõmb poig võt't raudkepi ja läts silla ala vaht'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb tütär es lää inämb sugulastõga jumalaga jätmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb tütär ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb velenaane läts süüki viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli herät' vanõmbaq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli jalq silla ala vahti pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli jalq vanõmbit herätämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli kai maja läbi, nigu kedä koh olõsi-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli kuul'd' kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli kõõ kullõl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli lei kuldsängü purus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli läts, koh kuningas oll koolnu, vanõmb veli, koh papp oll koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli ütel', olgõq noq syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb ynnõ jäi proosta syjamehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõmb ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõ naasõ ja vana mehe pästvä Võromaa umakultuuri Pulga Jaan ja piigavägi (kuralt): http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Noorõ naasõ luulõ om tsipa Kaplinski muudu. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Noorõn iän läts' tä säält Bagdadi , et oppiq araabia kirändüst ja islamitiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Noorõ nägevä vannu mant, kuis sanna küttä, kuis sannan oldas ja kuimuudu sanna kõrran hoita. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Noorõ pidävä uma võro vai seto keelen kõnõlõmist kehvembäs ku eesti keelen kõnõlõmist, a umbõs sama hääs ku inglüse keelen kõnõlõmist. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Noorõ piät maalõ tagasi tulõma ja külh nä tulõva kah. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Noorõ põllumajandusettevõtja (kooni 40 a vana ja edimädse 39 ha maa päält) võissi saia edimädsel viiel aastal ka ütist pindalatoetust ¼ inämb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Noorõq Ungari mustlasõq umma tandsu tandmah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Noorõq inemiseq laulva tävvelidselt inglusõ keeli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Noorõq ja seto kiil'. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Noorõqmeheq tahtsõq kirivit munnõ saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Noorõq olliq kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noorõq vell´oq, veerätelgeq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx1.html
Noorõstkuust edesi (28.02) või tulla lämmämbid ilmu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/index.htm
Noorõ tegevä parhilla väega rassõt tüüd. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Noorõ tohtrõ, kiä Tarto Ülikooli kliinikumin kirurgis op'va, olõ-i rahul tuuga, et haiglal ei jakku haigit – noorõ tohtrõ ei saa ummi mõistmiisi tävvendä, kirotas Postimees. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Noorõ tütrigu mängvä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Noorõ tütärlatsõ eputasõ aga poistõ iin ja otsva hindäle peigmiist. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
`Noovokouskist3 sünipääväle? http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
No palli iks mängimi, legosid teemi... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
"No pal´lo tahat?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
No pandas tokkõ otsa latsi mähkmit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
“No papa proovi neid kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No pap’p küsüs kolq vuuri, üt’let jah, jah, ni olt hyndsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No parhilla kõnõldas pall’o huvitavast koolist. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
No parhilla olnu kavval vili kõik maaha müvvä ja tsiaga ülepää mitte tegeldä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Nopas’ kaalast kinni ja nuiaga takast, viirde vinnama, et sina tahat minolõ halva tetä, sina ei taha minno viirde viiä, a kuis ma su pojaq ar hoiõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "No peläku-i, latsõkõnõ, ega ta sinno ei purõ." http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
No pidi kellätseieri vahtsõst kolme pääle käändmä – oll'gi tuu kelläloksutamisõ päiv. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
No piä jah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«No piässi valla- ja liinajuhi tukõ andma,» om Külli arvaminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
No piävä püüdjä hüä kipõh olõma, kui tahtva, õt rebäne kätte saas ja tõmbasõ nöörä kinni. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
No plaan keskkunnaammõt nii seo ku tõsõ nimevia är paranda ja luudusväärtüisi uma nime kaemisõs parõmbidõ vällä säädi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
“No poig, minkperäst sa mu habõna kak’si maahha?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"No poig, mis sa siiä otsit kaq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No pojakõnõ, om külq siiäq rahvast käünüq, a ütskiq olõi peräle saanuq jaq olõi mullõ silmi saanuq, a noq saiq mullõ silmäq, vet saq nii hyndsa piät olõma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nopri talumeierei taht C-kategooria autojuhti ja peret, kon üts nüsjä ja tõnõ farmitüüline-karjak. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
«No prõlla tunnus, et laulupitto läävä õnnõ naasõ ja mehe jääse kodo!» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
“No puja, min sa kaq alt!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No päse vällä näist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No põeti ti kõik narkolepsiät ja olõti must tükü maad rumalambas jäänü! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Nopõmba korjaja tiinvä mustikaga peris häste. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
No põrõhõla kaits tä ummi kardokit iks innekõkkõ tsiko iist. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
"Noq Jummal' an'd' mullõ kolmsada rublat, noq lää arq ummi latsõkõisi ravitsõma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq, Lissei, minno võõdas arq taivahe sedämaid.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq andas süvvä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq anti laulatuskängäq, nigu tälle tetäs, minul kaq sääntse viiä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq anti laulatussõrmus tetä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq anti ynnõ laulatusõpäiv, kuna laulatama sõita.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ei paastõtaq inämb aastapaastõ, nädälipaastõst olõi kynõldagiq, a inemiseq ei jõvvaq inämb ummi rõivit kandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq elägeq uma naasegaq rahu päivi edesi ja maq lää noq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq herr provvaga tulli kaq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq hoq saagiq vaesõ mehe poig mu hüäperitsejäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq hää! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq hää kül! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq inämb jättüi joht timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq inämb tahtui mõtsah olla, ku joq käeq saiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq jalq süümä üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq joq noorõq eläjäq laudah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq jumalaga ristirahvas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq (26. juunil kirjutatud) kõ inne tulõ Iljapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Noq järv vällä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq kaq avitõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq kaq viil peetäs jüripäivä pühäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq kaq õks määne muutus tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq kiä kõlbas?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq koh määne kulänja om, syss kõ väitsiga kääneldäs ja volvriq väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq koolõmi mi kyik arq nälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq kosilanõ es kullõ inämb timmä, uut’ järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Noq ku kivve korjat, syss midä tiit, tuu sullõ saaguq kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq, kullakõsõq, saaguq egäüts arvu, et taalõ luulõ tulõ siinkottal ots pääle tetäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Noq kuna kiä saa, syss aja uma kar’a mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ku syss kokko ol'l tulnuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq lasõ arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq läki ar’a!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq läts kivilahkja katusõ pääle laulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq lätt joq liialõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ma tulli arq sullõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq mingeq pruuvkõq syss tetäq rassõt tüüd! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq, miä näi kaq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq möi, niq möi igäväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq naid tsirkõ aetas kõ tälle suuhtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq naid vähämbit päivi inämb ei peetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq nii tä võigiq saiaq muq varaperitsejä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq olguq näq sullõ sõss kõik!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq oll söönü, niq joonu, niq kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq oll´ vahtsõt popkavahti vajja. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Noq olnuq tä joq tapõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olt joq külq surmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olt saq mullõ kõõq kur’aq ar tennüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olt saq mul näpõh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olõi inämb rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olõi kiä pühäsit vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq olõ ma käeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ol’l liin ryymu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om arq kinniq kasunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om hüä ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq om joq häöng!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om joq rassõ sul vallalõ saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om joq õks temä arq söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om järeh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq om külq sysar.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq omma joq tohtri ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ommaq jo parembaq, pal’lo om jo kraavõ lõigat niit’e sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ommaq tiid alostanuq täämbädse ao rahvalaulikus peetäv Contra, kiä eläs Urvastõn ja kelle päämiselt võrutüvelisen eesti kiräkeelen kirja pant luulõtuisi sian om ka võrokiilsit, ja seniq eestikiilne, a Räpinä paikkondlikku kynõkiilt kasutav Aapo Ilves. http://wi.ee/voro/
Noq om meil asi joonõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq om timä õks joq arq külmänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq pandvaq mynõq joq kängäq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq, perämädse paarikümne aastagaga om Setomaa niidüq kinniq kasunuq ja mõts tulõ põldõ pääle. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Noq piät nemäq siiä jätmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq piät nõu pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq piät su arq vällä saatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq piät vai ullilõ, nõlgninalõ andma tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq poig, noq maq lää arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq pojakõsõq, karakõq üles! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq pulmaperri viil om” Tõõsõ hommogu niisamuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq raoti otsapalgi nukkõ sisse ts'algaq jaq vahesaan'a palgi otsõ sisse kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noq rebäseq, naakõq tiq noq juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq ruttu, ruttu küdsäq pliini! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq saa jalq pia katstuhat aestakka Krystusõ sündümisest ja maa nõud joq väega vaelust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq saat kuningalõ väümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq sai pulmõst jalq midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq saiq saq võidu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq saistakõq kavvõmbahe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq sai õigõ laulatuistõ minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq sa minnu vällä viiä inämb ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq saq inämb päseiq kohegiq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq syss ku üles karas', olliq kirstu lavva purupinna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Noq süvväq taha, söögeq soo piirak arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq taplõsõq velitseq sääl pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tapp joq latsõ kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tegi edimäst kõrda oppust pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq tulgõq kyik pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tulli peremeheq kokko, lepeq arq. 8 nakla vai pallo tälle lehmä päält masti leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq tullõ laulatusrõivide perrä kaq minnäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq tul vällä, kes sa olt!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tulõ kaedaq, määntseq njooq suvõkodoq ommaq - kas om esätalo vai rikka in´emise talo vai noidõ in´emiisi talo, kinkalõ miildüs maal ollaq ja kiä taha-i tuud maad liinast muuta. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Noq tulõ ynnõgi tuu popka säält tsõõrist nuiaga vällä lüvväq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
- “Noq tuu-tuu taitsa miis’.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tä tulõ uma väega siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tõi hindäle kaq viil hulga kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq tõmmati ega palgi alumadsõ poolõ sisse vara. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Noq um peräkõrd jout ka niikavvõhe, et vähämbält päälehe pääl olõ-i inämb üttegi verevät linki (kirotamaldaq artiklit). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Noq um ynnõ popkavahti vajja. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Noq vaija hopõn maaha pästäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq vaija kutsu tuu, kiä lehmäq otsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq vaija lõunaq kaq arq süvväq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq vaija minnä Nõid-Leenat kosima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Noq vaija noq laulatama minnäq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq valitseja läts, sõit' mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq võit külq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Noq võtamiq viina kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq võtt terve tammõ kõrraga pääle, ladva ette, tüve taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Noq võtvaq joq eestläste päält muudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Norfolki pääliin om Kingston . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Norfolki_saar
Norfolk om saar Okõaanian Vaiksõn suurõnmeren , miä kuulus Austraalia valitsõmisõ ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Norfolki_saar
Normal 0 21 MicrosoftInternetExplorer4 Kui sünnip, et keki Judalisse, Turki, Mustlaise echk Paggana Suggu Rahwast, kelle omma teis Igga on, peap ristitama, sihs tehhaxe temma ka ninda: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Norra , ammõtlidõlt Norra Kuningriik , om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Norra
Norramaal kveene man Kveeni kiilt naatas oppama ka kveeni latsiaian käüvide latsi vanõmbilõ Tubina Tuuli, Võro instituudi projektijuht 13. ja 14. seo kuu pääväl oll’ Põh’a-Norramaal Altan edimäne konvõrents kveeni keelenõvvokogo tegemises. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Norra pääliin om Oslo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Norra
No saa sul vasik! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No sai arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sa inämb mu käest ei päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sai seod lämmind talvõ tõtõst ette nätä vai om tuu takkaperrä tarkus, märke egäüts esi, a egäl juhul om lämmi talv mõtsaeläjide jaos hää. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
No sai tälle nii hüä naane, nigu kykkõ sai viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sa tullit õkva sõaväest… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
No seo kevväi om muidoki laulupido-hõngolinõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«No seo oll’ kyik’ puha mõts,» näütäs Kalju hindä ümbre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
«No seo tüü jaos om muidoki vaia ettevalmistamist, mõistmist ja hääd kätt,» seletäs Kääriku Vahur. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
No siis saat külq arq a tiiäi kuis säält saat, koh mu tõõsõ sysarõ omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sis kunigas an'd tuu aiaehtämisõ luba ka ar Korniliusõlõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"No sis mi ka lää sukka üteh, osta sullõ seo opposõ iist napse." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
No sis olli joba suuremb ka veidikese. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
No sis piät jo iks küländ sakõst pääliinan käümä? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
No, siält sai mullõ raha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
No¦s t™™d raot ja, või, ennebi puha nii katõti. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
“No sysar, läki ar kodo, ma arq tapi timä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No sysar, läämi minemä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sysar, no om timä valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sysarõkõnõ, kängi jala kinni! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss jätet’i viil pini osast pääkene rüäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss läts jo velel ka süä tävves ja veli ütel, et sa panõ rõivihe, läki mi suka mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss lätt kolmada pääväni peris praas’nik: süvväss, juvvass, kul’atõdass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss ma tuu vaihtõ pääl loovidi ark’i hämmädä umaq sõrmõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss panniq nimäq uma haina arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss papp võtt käega kyik lahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss pidi jo sysar minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss sai naane kõ viimäne magusa koogi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No syss timä Riima liina lää-äs, et ma Riima liina ei lääq, syss kätte ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No sändse mi olõmi ja ku tuu iist viil midägi antas, om häste! http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
No sääl om ja mõtlõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«No säänest üüse helistä mist iks väega pall’u ei olõ,» muhelõs Reva Krista uman päävä poolidsõ aknõga tüütarõn Antsla tervüsekesku sõn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"No söö kah siss marju!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
«No tahtsõmi rutiinist vällä tulla ja tsipa nall’a tetä, tuust sis mõtõ massina pääle võrokiilne kiri panda,» selet’ tä. http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
No tapp jo latsõ ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Notariaalnõ ümbrepandminõ tähendäs, et notar kinnütäs ümbrepandja alakirotusõ ehtsüst. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
No teedäqki, et sääl inämb hindäle midä jää-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No teemi üte tantsuplatsi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No temä lätt arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No tennä sa õnnõ, ku tiä sullõ latseki jätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
No tennäs meis mehitsit väega, nuo lindsi jäll mõzza, a’ mehel tul`l`nu tõnõ murõh, kost katõistkümne helõga kellä saa? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
No teno Internetile ni telehvonilõ om elo pall’o parõmb. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
"No tere hummogust..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
No tetäs jo külli tagasi, sõs piässi iks sillal kah õigõ nimi olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
No ti kitkeq umma tsõtsõ!(Peigmehe kaasikud laulavad.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/18.html
No toda ma kuuli küll. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
No tsiga om kavval ja saa pia selges, et täl pinist määnestki ohtu ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
No tulõ Kuri-Mari kaq ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«No tulõ edimält katskidsõ osa är võtta ja tõnõ katus pääle tetä.» http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
No tulõ jäiä papipojal Looskal kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No tulõ nüüd, nakkami pääle. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
«No tulõ sis Aafrikast vai Poolast sisse tuvva,» ütles tä hapnõ nal’aga poolõs. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
No tulõ vuul kah traatõlõ sisse laskõ… http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
No tundus, et naidõ ja viil vahtsidõ mõttidõ põh’a pääle saassi kokko leppi mi ütidse päätsihi ja vahtsõmba tegemiisi kava. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
No tuud ka süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No tuud võimalust pruukva mõnõ kooli inämb, mõnõ veidemb. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
No tuu oll’ kehvän saisun. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
No tuu om suurõlt jaolt paprõmäärjä tüü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
No tuust ull’usõst olõmi nüüt külh enämb-vähämb vallalõ saanu ja asi om peris ümbre pööretü. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
No tuu või keerolidsõs minnä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
No tä om kavvõmb har’otanu kah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
No tõistmuudu es saa ni ma mõtli, et ku ei lää, sis ikõ peräh terve elo takkaperrä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
No tõstva kos tahtva, mul tuu vasta ole õi midägi ! http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
- “No tütär’, sa olt ar muq käest län’nüq joq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nova Scotia om provints Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nova_Scotia
No vaest nääq yks tiidsevä kah, pall´o anda tull´, a mullõ paistu tuud külh väega veidükene ollõv. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
No vahepääl sai kõva lõunõga kylmetyst kuntõ seest vällä aetus, a nõiasõnnu ma kylh ei tiiä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
No vaija laskõ suutäüsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No vaija sul arq minnä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No vaija timmä ar kohegi kauõmbahe käske. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No vali Võro seldsi kokko pant kommisjon (Kama Kaido, Kaplinski Jaan, Padari Ivari, Navitrolla, Sibula Priit, Harju Ülle, Plakso Ülo, Kõivupuu Marju ja Määri Andres) võistlustöie hulgast vällä 2–4 kõgõ parõmbat tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
No vanast oll’ nii, õt kirmasõst pidi ao pääle kodo tulõma – pääväminengist. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
No veitkese tuu, autoritaso omma jo olõman. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
No veleq, midä mi nakka noq tegemä, ku me olõ kuningapoja pojaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Novelliq: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
«Novembri lõpun vei oina lauta ja lamba olli sis viil tävveste rahuligu,» selet’ Pulga Jaan. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
No vot, pidi timä tõõsõ pallusõ ja pan’d tuuhhu samma hauda jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No vot taivahe hällümi aŕ otsaga! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_17_laul.php
Novyi Ruusalemmi liina om piksegaq palama löönüq, arq ynnõ om kistutõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No võeti sys ette ka terve Kygõkogo ütehtükuuh ärq cäpendä. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
No, võtaq minno syss naasest arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No õga tiidä-i kuigi pall´o. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
“No õks om jo timä kaq arq süüd.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“No õks om kuningatütär mul.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No õks tulõ minnä, midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
No õkva jääs vaher kinni ja om õigõ aig kõivo tikada. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
No üte soomõ rahvalaulu opsõmi kah mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/tyu.htm
No ütlemi, et ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
No ütlemi, et hää küläpsühholoogi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
No ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
No ütles sis kosilanõ mõrsjalõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
No’ om Setomaa Valdu Liit jo tennü’ edimätsi sammukõisi seto kaubamaja mõttõ elloviimisõ jaost. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
N��t�sest Mikit�m�est suur�mbah kohah Verskah om naiskodokaitsjit v�h�mb ku Mikitam�el. http://www.naiskodukaitse.ee/Mikitamae_naiskodokaitsjido_ria8_1868.htm?action=print
N��t�sest saa Kaits�liidu koolih Talinah k�vvu’ erinevil kursust�l – nii avaligu esinemis� ku ka juhtmisoskus� ar�ndamis�st. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Nu' naksi sis perekond kõnõlõma, et mi' küläh nakas' surnu kodoh käuma kapstiid süümä, võtt krabistas, kapsta' muudku kaosõ inne. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Nu' olõ-õi su haina', noo' omma Jumala haina'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Nudi iin, saivas takan, hiirekeller keskpaigan? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Nudi juusk nurmõ pite, pal'aspää paio pite? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1479
Nudipää juusk nurmõ piti, pal'aspää paio piti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1479
Nu\:d sah minna tehda se to\:tte sissen , et Iumal se Personi ei kaje , enge kihke+ +suggutze raghwa sean , ken tedda peljab , ninck euckete tehb , se om temmale wasto+ +wo\:tlick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nugistõga lõpõti ka lepingu är ja esäste tuhkritõga piirdsõ lepingut kõvastõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Nuias', nuias', käve ku käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuid kutsuti kampanjaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuid küündlekeisi ka hoiõtas käeh, syss ei tullõv pikene maija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuid läts õks kats myytu rüä mõõdu päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuid tohei arq palota! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuid vaija kodo tuvva ja saina pillo panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuidõga sautõdi tarrõ, inne ku süümä naati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuidõga timä võt’t vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuil kutsikil oll timmä väegä hallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuil oll kodo hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuilõ anni mynõ sõlõ vai keedikese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuilõ, kiä sääl tõrvapaa man olli, nuilõ opas, et kiä siiä hommogu kõ inne tulõ, tuu topkõ katlahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuilõ ütel avita Jummal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nu imehtelnüva, et kuis täl hobõnõ nii kõvas oll lännu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nui õks jäl ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_4.html
Nu joq märkmä, et kes na sääntse võinu olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuka mõõta oll' jälq pikk luutlaud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuka omma tettü mi maa uman stiilin rist’tapiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Nukats'algaq ja tu värk pidi nii hüäste olõma tett, et tuu päälmäne palk vaivu kõgõ tävvega ilusahe alumadsõlõ palgilõ pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nukleon om ütine nimi katõ barüoni - proodoni ja neutroni - jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nukleon
Nukmatsõq hambaq, 2 all, 2 pääl, ommaq inämb höörikoq ja teräväq ja kõlbasõqesierälikult kinniqpidämise ja kaksamisõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Nu_ks mi küünü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Nu kui sai nikavva jo valgõ, ni üttel vana halv tütreki esäle, et vana teeda räibõh, mine tuo uma tütre tüküs tarrõ ärr, ma tiijä, tuol umma nu jo hambagi indsilõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nukutiatrit näi latsõn kulduurimajan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Nu kästi mängmä naada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Nu kõkkõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Nu küsse, ku Krystos müüdä läts, et mis meist piät saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nu küünü_ks jäl sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
Nu küünü_ks ma sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
Nu küünü_ks sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/2.html
Nu küünü ma_ks hõimult küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/13.html
Nu küünü ma_ks sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
Nu küünü mi_ks sinolt küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/50.html
Nulganaane tull niq ütel "Jummal-issäkene, mis no siih om olnu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nulganaine olli oma nõrgameelelise "kaejatsi" andega muidogi rahul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nulkklambridõ vaihõl ommaq tõõsõ syna manoq näüdätävide synno eri tähendüisi kõrranumbriq, nt av | var' , -ara, -arat 4 = apar' [ 1. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Nulli ei paistuq kohki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Null um nii, kas sul nuia um vai ei ole, tuu um ütskõik, nuu aukva kavvest, jalgsi inemese peräst niä tii pääle ei tule, ku vaist mõni obõsõga nellu kihutõs, sis juuskva vasta ja ajavõ nõnna küll, aga õgas sul obõst ei ole. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Nu läts tõnõ umakõrd, ent kui timägi sai öldä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
«Nu ma inne enäb üles ei tulõ, ku jo mäevärehist veri sisse juusk.» Ni tuust saani tõnõ umgi kirstuh, nigu koolu õnnõ olõsi, a olõ-õi timäl iks kuulja näkogi, täi põsõ hõhetasõ ni veretase kõik, nigu olõsi õnnõ ülestulekil, ni um tõnõ nigu herevil kõik, ku tälle küündlit palama pandas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Nu maka ma niikavva, ku määne sõda tulõ, sõs tulõ ma appi.» Liinarahvas mär'k esi kokko, et kuis tä om, tek'k es mäso ja minti tälle sõnaga, et sõda oo üleväh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Numbre saap instituudi kodulehe pääld www.mulgikultuur.ee. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
“Nu`mehe` muutku topseva mulle oma teksassit jalga, kos ma` jämme miis`, sis tuudi njo` valge tressipüksi` , njo lätsiva üle persse kül`.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Nummer 16 tuli just nyyd trykist vällä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Nummõr`10. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/arhiiv.htm
Nummõr 100 om Tärso talu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Nummõr 99 om kunagi poolõs jaetu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Nummõr 70 000 om vällä rehkendet Võro Instituudi Lõunahummogu-Eesti perräküsümise (1998) perrä. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Nummõr piät sääne olõma, et tuuga toimõ saat. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Numri panti korrast ku pall´o oll inemisi, nii 1-2-3 jne. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Nunavut om ala Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Nu\:nda om kirjutut , ninck nu\:nda piddi Christus kannatama , ninck u\:lles+ +tousma kolmandel peiwal sest surmast , ninck juttust lasckma u\:ttelda omma nimme sissen , pattude parrandamissest , ninck pattude andis andmissest , kihke raghwa sean , ninck nackada Ierusalemmi lihnan . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=andmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Nu nõia olliva ku ülemba. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nuo jäll maah naksi jo tõist tõrõlama, et toho turak, heidä nu jo maaha, määne um õnnõ, mis sa timäst nõvvat, ni sõs timä haard kah õnnõ tuo sika kätte, ni keerahut hüäste timäga, ni virot timä papi naaselõ õkva päähä, ni tapp timäkõsõ ka viel ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuokõsõ sis lätsi marä otsmisega kavvõtuhe ärr, sõs naksi kaema, et tunnõ us imäb kotust, naksi jäll tagasi tulõma, a olõ õs inäb essä tuo mättä man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuo kül haari’ viel vasta kõnõlda, et mi’ olõ õi tuod kunagi lubanu tetä, a mis teil veli tekk, olgu õnnõ kistutõt! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nu olli_ks sul illos´ elämine: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/21.html
Nuor jovvumies läpekis inäp talli pääle minnä, kui õnnõ ku sändside jovvumeeste lähekõrrast õks kavvõmbahe saasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuor jovvumies naas tugõvit miehi näteh niigu salahirmu tundma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuor jovvumies pagõsi poolõ üöd, pagõsi poolõ hummonguspuolt edesi, kooni üte laja nurmõ pääle sai, koh üts suur üte käega mies kündmäh oli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuor jõvvumies pallõl hinnast sinna üöses ja vana baabakõnõ lubas kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nuormies istõ ka üles ja kullõl õks viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nuormies päst jala' vallalõ, pand kängitse kujoma ja jäi tävveste õdagulõ üömajalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nu painu ma_ks sinno pallõma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Nu painu ma_ks sinno pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/28.html
Nu panti muna viirdüma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nupp iih, nuul takah, hiirekeldri keskpaigah? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Nu provva es tiiä, et timäl oll perse kinni ummõldu, ja timä lõpp ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
«Nuputamist om peris pall’u ja ku midägi võlssi tiit, või terve aasta miisaak hukka minnä!» tiid Urbaniku Mati. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Nuq -kesksõna om n -lõpulinõ: käün – käünüq, ann – andnuq, käsn – käsknüq, riäkn – jutustanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Nuq kooliq: http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Nurmkana kaes: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nurmkana kaes nurmõ pääl, ku tä käu mätäste pääl, pikke jalgoga. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nurmkana kaes tsõõri ümbre ja kaes, et väiga suur om. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nurmkana vihast ja tull nurmõ pääle ärä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Nurmõ otsah elli üts vananaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nurmõ pääle külä hoonõht panda es lupaq - mis tuust, et tuu sul uma hin’genüür’ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nurmõ pääl kauõh ol’l tuu hoonõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nurmõ pääl, ku ägli om ossõ pääl, lätt sinnä ala, jalq ei lüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nurmõ pääl ol’li kar’usõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nurmõq ol’liq kõrrast rihmakõisiss aedu, nigu siih nooq põrmadu lavvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Nu sis lasi kosilanõ mõrrs`ä esä umalõ poolõ kuzzu, and tälle sääl rätsepä rahapunga ni püksi kätte, kõnõli ärr’, miä sääl näk`k` kuuld ja ütel` õkva, et kaegõ nu muijalt hinele väüd, must joht saa ai sändsele tütrekulõ assja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nussimine Se 1991 (K. Jõulu) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Nutovi Mirjam Kõik taa savipalotamisõ himo naas’ Margna Epu sõnno perrä pääle Karula naasõ Freibergi Liliani puul peetüst võro keele laagrist, koh muu hulgah prooviti ka maapalotust. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Nutovi Mirjam Midä arvasõ 5–6aastadsõ latsõ Võromaast ja ku häste nä võro kiilt tundva, sai perrä uuritus Puigal Siilikese latsiaiah. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Nutsahut’ oma tõrdu tühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuttev tamm Sangaste TAMM´ KASVI TARTUMAAL, kuus´ kasvi Kuramaal, lepp liina uulitsal, aab Arju piiru pääl – sĩski juure’ kokko joosi, aru’ kokko algenesi, iĩ’ joosi alte juure. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Nutt iin, nui takah, hiirekeller keskeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Nutt lätt nurmõ piti, pal'aspää paiu piti? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1479
Nutust järv Kambja ESÄKENE TAADIKENE, emäkene memmekene, varra pannit vaeva sisse, enne muida mure sisse. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Nutust järv Puhja MINA ÜKSI VAENELATSI, kohe istu, sääl ma ike, kohe astsi, sääl alani – sinnä tekku tiigikene, sinnä jäije järvekene, kost sai onu obestel ojuda, valla varsul veeritada. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Nuu' kutsuti soendi'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nuu'-täl viil et(i)kost* varastöt(u)'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Nuu anoma, miä ma sinnä vei, olli kliipmise-liimmise tehnikah tettü ja palotusõ lõpptullõm näüdäs’, õt taa üts reegli pidä iks häste paika! http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Nuu as’a, mis är läävä – ma tii õkva vahtsõ asõmõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Nuu ei tiiä jo, mis inemine om ja mis täl hädä om.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nuu haina omma jo ku kõkõ pikebä, siis paari vassa pikkutsõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Nuu iks niisama arsti manu ei tulõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Nuu inemise läävä är kohalikust kultuurielost, egäpäävä-arvamusliidrist, poodi mant. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Nuu inemise omma harinu vähembält aasta jago ette mõtlõma, et süük ja lämmi otsa es saanu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Nuu kaq kyik üle pää, üle pää majja sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuu karbi olli Vinne aigu sinnä sisse lastu ja olliva sõs joba 10–12 kg kaaldva volaski. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
- "Nuu, kas lupad tulla, sis istu pääle!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Nuu, kes olli tulnu kotost vällä, olli iks hingega krooni puhtõlidsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Nuu, kiä hindäst ette teedä ei anna, piät arvõstama tuuga, et süvvä ei pruugi jakkuda ja sõs tulõ ellä uma leeväkoti pääl. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Nuu, kiä savvusannah käävä, korsnaga sanna ei tunnista. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Nuu, kiä ytlese, et poodileevä omma tetty rahva maitsõ perrä, ei kõnõlõ peris õigõt juttu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Nuu kõgõ suurõmba, kiä puud söövä, inemiisi nä es putu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nuu kõõ õdagu uikasõ mõtsast vasta, et meile saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuu, mis käesälä pääle jäävä’, viskas tä käesäläga jäl’ üles ja käändeh peo ülespoolõ, püüd tä kõik nuu pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nuu, mis tä pekko sai, loetasõ’ ar. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nu umma kange aukma. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
«Nuu mõlõmba avitasõ jo kah naisi ja latsi, korjasõ ja jagasõ rõivit ja muid asjo,» ütel’ Piret. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Nuu möiq kotusõ arq ja tahtsõ Siber’jähe minnäq, a saa-as näil min’tüss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuu oina läävä päämidselt elosast pääst vällämaalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nuu olliq madalahn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuu olli rahalidsõ tüü, nipet-näpet tii seoniaoni, paranda ja põll om poolõlõ, tuu ma taha viil är tetä,» seletäs Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Nuu olli vas't sõiduga kronts'u ka lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/inne.htm
Nuu ommaki as’a, mis võtva aigu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Nuu omma kääbüskana,» saa ma kipõ keeleoppusõ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Nuu omma kõik võro keelen, õnnõ punt latsiluulõtuisi om eestikiilne. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Nuu omma tävveste kats' erälde asja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
Nuu om vanaaigse soendi, mes sant om tennu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Nuu oodiq, oodiq timmä kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuu palvõsõna omma Kauksi Ülle hindä meelest üte tähtsämbä as’a timä luulõloomingust, suur jago näist om kirän raamatun «Käänüpäiv». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nuu perämädse lätsi Karille jutu perrä kõgõ inämb kaubas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nuu perämädse piät vanõmba umilõ latsilõ andma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Nuu plaani ei olõ täl viil ülembidega läbi kõnõldu, a üts võimalus om angõrpisti ala eräle üle mõõta ja lupa sääl hulga varatsõmpa niitmist. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Nuu põrsa kes (putrõ) paa mõskmit seiva, lõppiva ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nuuq arki tapva, ku nii ütlet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq arqki tapva, ku ütlei, et Ivvan Petseri tsiakar’usõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ar’ki tapvaq, ku niimuudu ütlet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nuuq eestiaigsõq pernaasõq es olõq küll muud, ku üteq ilma palgalda or`aq uman talon," võtt tä nättü kokku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Nuuq es olõq peris jalgrattaq, a väega veidraq jalgrattaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Nuuq es olõ viil nii hyndsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq heitvä kindit ja tiranikku üle havva, et kua kualõ saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq hiusõkõsõq võetas säält arq, nägu saanu-us viiga vällä vallaq ja pitsahütäs kerigu saina külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq hoia alalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq hurdaq arq kakvaq purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq huunõq ommaq pia muutmalda kujol alalõ püsünüq täämbädse pääväni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Nuuq ikuq ommaq väiku iku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jagonõseq 32 krahvkunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Nuuq jalq ikma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq lätsiq hommogu, tõi pääq kodo tõllagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq ot'svaq, ot'svaq, ol'l noq sõrmus ja olõi sõrmust inämb kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq timmä kõõ ts’ütsüdiq, nuuq tõõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq timmä tõrõlasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq tõrõlasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq väegä tõrõlasõq timmä, et mis tulliq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq jalq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq joq kynõlasõq, noq me käest võtai kiäki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq juurõkandsuq jäteti manuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq jätti otsustamise Eesti hindä pääle ni eesti rahva tuuaigsõq juhiq märgeq, et väikul rahval ei toheq kattõ kiräkiilt ollaq ja võttiq kiräkeeles põh´aeesti murdil põhinõva keele. http://wi.ee/voro/
Nuuq kaesõ, et rõiva hüäq, tõivaq rohe tarrõ ja kirvõ kätte, muudku saista rohe viir’de, pää maahha rakoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kaesõq, naardvaq, sääl por’dsit ynnõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ka iks saiva pap’ilõ, kohe syss muialõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ka käve praasnikka pit’e ja Pet’sereh mastõra värjü man istõq myn'kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ka köüdiq viil pääle, kiä nuuq voorimeheq ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kaq tähendäseq vihkluisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kasusõq esiqsugutsõst juurõst vällä, miä uma välimädse näo peräst karvasibulas kutsutas ja kesknaha alomadsõn jaon kinniq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Nuuq kats kotust, miä päälae pääl pehmeq kobida ommaq, kutsutasõq meelekotusis ja kasusõq viil tõsõl eloaastagal kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Nuuq kats tükkü lätsiq kaibma ja löüse rahasumka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kisti niguq korvipirruq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq kiä tahtsõq kuningatütärd, panniq pää tõlda, veiq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kolm kihti ommaq päälmäne kiht ehk päälnahk, keskmäne kiht ehk kesknahk ja alomanõ kiht ehk rasvnahk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Nuuq konverendsiq olliq oppajilõ väega kasoliguq, koolitüü muutu metoodilidsõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nuuq kumar’di, et kin’niq jo tuldass võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ku pant vii sisse, syss läät ilosast väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kutsutas mälehtüslauda söömä kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kuus tükkü hiitsiq saina veerde ja timä kat’t näq kalõviga kinni ja jäiq näq rahulikult puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kynõlasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq kõvaq meheq tunnõ-õs arq, a Ol’ga jo silmäs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq küläq siih: miq külä (Kolovina), L’ääpä, Nudretsa, katõq Puravitsaq (Suur P. Ja Väike P.); vallavanõb kut’s kandorahe kokko, vaia nulgaesänd kor’adaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq laskvaq, nigu tuli kirgeles ynnõ, a kuulja tuu õks roni ja roni ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lei vasaraga pääle ja ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq loetass sitaq taloq koh ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lätsi kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lätsiq arq, niq ul’l sysar’ naas kaq tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lätsi silla mano, hiitsiq magama, es kuulõq mitte midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lät’siq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lät’siq müüdä, Mikul’ Ja üt’s tõõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lääväq tooma, kanakõist olõki-iq inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lääväq tooma - kanul arqki süüd kesväteräkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq lüüdi katõlt puult tasatsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq meheq küsseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq meheq naksi sin’näq t´s’ässonit tegema, et jumalalõ ol’l väega miilt pit’e tuu kotus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq meheq võtiq mu kinni ja panniq ütte suurdõ püttü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq minno opsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq, miä olõmah ommaq, ommaq mitu kõrda maaha laultuq vai täämbädse ao perrä ärq säedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Nuuq moodustiq päämädse jou nii Kaitsõliidon ku 3. polgun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq muudõtivaq ärq 19. aastagasaa alostusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Nuuq mäeq, mis olliq, olliq kyik joq rahvast kasunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq mär’geq mõtsah nii, et nigu timä tagasi tulõ ynnõ, miq tapa timä arq, ni saa soo raha meile katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq mär’geq vasta herräle, et ku timä lõus’t mika, syss miq ka lõus’ti timägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq mõhe kaapõq höörätetässeq peo vahel pätsis ja jätetäs mõhkõ juurõtusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Nuuq näütsiq kyik tälle arq, et me ei saa inne siist ar, ku nooq hõpõtsõq luitsaq raualõ kulusõq ja ku neile anomile mulguq saavaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ol'liq sään’dse puul’pühäq, noid miq siih väega es piaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olli pühäq inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olliq edimädseq Eesti kindraliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq olliq koogusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olliq kõvaq vasta pidämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq olliq neh vähämbäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq olliq pühäq inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olliq surmaga nii ärqharinuq, et mõtliq, et ku nüüd uma maa ja uma riigi iist tulõ sõtiq, sõs om tuu surm peris miildüv asi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq olliq tuuperäst, et sõs nakka-õiq sagarõq kohegipoolõ vaoma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq olliq vanaqpaganaq.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olliq vanast rahval paastupääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olli vast vanalsital arq vaeldõduq latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ollõv arvanuq, et tä taht teedäq, kuis om külä näide keelen, nink vastanuq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Nuuq olõ, mille pääl timmä mõstas jaq tuu pott pandas nii kavvas aidsaibahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq olõvat pikese vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Nuuq ommaq Pühä-Maarja hainaq, ristiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq Tuhanda ja üte üü juttõ hulka arvanuq edimädseq Õuruupa ümbrepandjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Nuuq ommaq kyik’ suurõq küläq syss pühäse lääväq küllä pit’e pallust pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq lähükeste nägijäq ehk lühkese nägemisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nuuq ommaq mul omaq pujaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq mälehtüse pääväq ja naid piät pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq mälehtüssöögi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ommaq punktiq, mink kavvus ütest kimmäst punktist (tsõõri keskpunktist) om mitte suurõmb ku üts kimmäs arv (tsõõri raadius). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r_(geomeetri%C3%A4)
Nuuq ommaq õks ummavaihel seotuq, selle et peris pall´odõl kiildel, miä ommaq usondih olõmah, om olõmah uma selge põhjus, minka peräst määnegi süük vai asi om keelu alaq pant. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Nuuq ommavaq löütüq sumõri tekstest, a mõni aastagasada ildambast aost ommaq löütüq joba tävveste akkadi keelen kirotõduq tekstiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Nuuq otsõ, otsõ, kohkiq olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq palgiotsaq, miä tellingide panda pikembäs jäiq, nuuq raoti perän mahaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq palotõtas mõskja syss arq, ku kuuõnädäli pomkit peetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq pandvaq syss olõq sääl tii pääl palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq panniq inne ku midägi taibati Tapalt Tarto pääle minemä, selle et soomusrongõ ülembäq olliq kõik Tartomaa ja Tarto miheq ja nuuq pelgsiq väega, et miä näide sugulaisiga sääl juhtus, et jutt või jo minnäq verevide kõrvo, et nuuq ommaq sääntseq miheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq panniq juuskma õks üle pää ja üle pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq panti nii korgõhe, et üts kolmandik sagarõ pikkust jäi ülespoolõ sõlgust jaq kats kolmandikku allapoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq panti topsigu sisse, raptydi segi ni heideti lavva pääle. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Nuuq panti vaati ja veerüteti merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq peiq jalq umma lusti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq pelgä-es mädänemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq pessivä miitinguliseq lakja ni mito miist, näide siäh Hödo […] http://seto.ee/category/jutuq/
Nuuq pessivä miitinguliseq lakja ni mito miist, näide siäh Hödo krabate kinniq. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Nuuq piiriq olõ-iq sõski väega selgeq, selle et mõnda mängo või kaiaq ku tüüd (nt. jalgpall elokutsõlidsõlõ jalgpallurilõ) vai kunsti (nt. mõni kildamäng ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ng
Nuuq pääväq ommaq miiq maal ja mitmõl puul muialgi puhkamisõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4d%C3%A4lip%C3%A4%C3%A4v%C3%A4q
Nuuq põhimõttõq kestiq Pärsiä poliitigan 7. aastagasaani m.a.p. Kyros sai 530 i.m.a. sõakäügil hukka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Nuuq rattaq tõiva varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq reisiq olliq sagõhõhe vaivalidsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nuuq rüäq kül’bet’i alostusõss maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq saa-es muud ku staabiq moodustadaq, ku Vabahussõda 28. märtekuu pääväl Narva langõmisõga verevide kätte oll'gi joba alanu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq saai sool maal elläqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq sagarõq tetti kuusõpuust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq saiq kyik pühäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuqsamadsõq noorõq ohvitseriq ja kooliopilasõq olliq kõikaig viimädseq, kiä vällä tagasiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nuuq silmä viaq tulõvaq vigalidsõst linsist ja sarvnahast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nuuq sys paistusivägi Mannikysõlõ kavvõst kaieh nigu susse silmäq. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Nuuq sääl joq suurelitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq sääl mõtsah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq sääl tür’mäh kõnõlasõq, et pallõlgõ miq ka Migulat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq sõaq tulliq pääle Suurõ Prantsusõ riigipüürdmise sünnütet sõto. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Nuuq süleq ynnõ kynõliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq süügiq ol’li viil kim’mäbäq ku ta piim. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq tahtsõ anda süvväq, a peremehe es lasõq andaq, et syss jovvai mi näid kodo viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq tahtvaq hambit kaia, a hopõn muidogi pakõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq tetti katõ poolõga, et tuulutamisõ peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq trükitiväq soomõ prohvessori Krohni Kaarle abiga Soomõn ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
“Nuuq tsuraq lääväq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq tul’liq tarrõ ja küs’seq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ummakõrda jagonõsõq liinaossis ( városrész ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Nuuq ummaq kyik naq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ussõq olli inämbüsi niisama madala niguq nimäq lajaq olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq uutvaq, uutvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq val'tsusõpoolidsõq katsõq ommaq lõppõnuq tulõmusõldaq, agaq umal algatusõl ommaq sõski pall'oq vallaq, liinaq ja alõviq ütsütegaq kokko lännüq ni moodustanuq tugõvampi umaval'tsusütsüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Nuuq veeremägestiguq ommaq Elburs (kõgõ korgõmb mägi sääl om Damavand , 5604 m), Kopetdag , Zagros , Makran ja Suleiman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Nuuq veleq olli halvapojaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq vihukõsõq köüdetiq keskest napu sirdusõga kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq vihukõsõq panti ütstõõsõ kõrvalõ, hüäste ütstõõsõ ligi, tüve otsaq alapoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nuuq viijäq esiq olliq jo hirmul," kynõlas Frieda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Nuuq viskasõq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq väega jahmatuq, et ta olõi enämb vaga Jumalat, surnu tulõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq väega savvasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq võivaq ollaq nii moodoriga kui ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tekniga
Nuuq võrrandiq ommaq hariligult kujol vai . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Nuuq võtiva tuld… http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Nuuq õks timmä tõrõlasõq, et mis saq meil takah käüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq õks vanaq sitaq olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ütleseq kuningapojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ütli vasta, et meid olõ-õs eloaig üles võet, kõ om üle käüt, tull ristiinemine majja, meid ka võtt üles, pand ilosahe jumalasynaga pistü saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuuq ütsikuq ülestähendüseq, miä Eukleidese kotsilõ olõman ommaq, ommaq kirja pantuq Proklosõ ja Papposõ puult aastasato pääle tuud, ku tä elli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Nuuq üt’li toolõ velele nii, et tuuq sa meile süvväq kah, miq taha väega süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuur'miis' ütel' vasta: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Nuur Hilda sai tüüle üte umblõja mano, kelle kundõ olli korõmbast klassist. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Nuur Mozart, maalit 1763. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nuur hopõn om vars , täüskasunu esäne hopõn om täkk , kohitsõt esäne om ruun ja täüskasunu imäne om märä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Nuuriga om tuu hädä, et läävä kavvõndalõ kuuli vai vällämaalõ tüüle. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Nuuri kohusõs olõssi noidõ kotsilõ vanno käest perrä küssüq, et tuu, mis kunagi olnu om, lõpligult ei häössi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Nuuril� tegev�ste k�rraldamin� n�ud suurt eelt��d ni Tiia ja Sanna om t�mb�gi koolivaheaja puhul k�rraldanu’ latsil� matkam�ngu, koh osav�tjil tull´ meeskunnana kaardi perr� l�bid�’ Mikit�m�e keskus�h erinevit punkt� ja kohal� joud�h t��t�’ etten�tt�’ �lesandit. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Nuurilõ muidoki miildüs, et egä päiv omma vahtsõ inemise ümbre. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Nuur inemine taht klaasist ust ja läykvit sainu, sann piät väega klaar olõma, ei tohe sääl vihtu egä midägi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Nuuri pillimiihiga oll’ üten ka Tartese Heino, kiä om Toomast opanu kolm ja Henrikut puultõist aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Nuuri siäh om populaarnõ kitra, olõssi tahtnu tuud opma minnä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Nuurkotka’, kodot�tre’ ja naiskodokaitsja’ k��v�’ Mikit�m�el �hidselt kuuh. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Nuurkuu - sis jäl' oodõtas koon(i)' kuu lätt ar' maahha, nuur kuu om õdago üleväh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Nuur lehm (kooni aastaganõ) om vask , 1-2 aastaganõ om hõhv , vanõmbidõ kotsilõ üteldäs joba lehm . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Nuurmiis kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nuurmiis küsse edesi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nuurmiis laul: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Nuurmiis om kotun küll kõik tüki läbi tennu, a nüid tulgu siiä liina 11 ja teku siin kah!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nuurmiis selet neiolõ kavatsusõ ja plaani ärä, võtiva nõia tallist kats kõgõ parembat hobõst, istõva, tõnõ tõsõ hobõsõ sälgä ja naksiva nõia elopaagäst tulitsõ kiirusõga pakõma. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Nuur noorik oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuur oll ja kopõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuurpaar õnne jäänü liina elämä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nuurtalonigu saava rohkõmb punktõ ja ütistü ja meile ei jakku rahha. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Nuur tege jovvuga, vana märguga. http://www.setomaa.ee/
Nuur tsiga om põrss . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
(Nuur velenainõ kost vaihhõllõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
“Nuur väümiis tull kostma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuur´mehe liina-võro kiil´ tundas ärq ku võõras. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Nuur’ miis’ ol’li, jõud ol’l suur’, lät’si õdagult sanna ja valust pal’lo es tunnõq midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuur’miis’ - tihkai kaibada kah kinkõlõgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuur’rahvas ei tunista imämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nuu saapa pidivä liinaesändä vägimehele ostma nii ol'l näide lepüng. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nuu sarvõ omma mul kapin alalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Nuu tüü, kos omma väega täpselt ette antu mõõdu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Nuu veimi masti lähküle mõtsa sisse, kon oll’ ehitüsmatõrjaali lado ja vuul olõman. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Nuu viha, minka võõra inemise hinnäst sannah vihtva, tulõs peräh är palota, uma perre vihtu või viil tõõsõ voori ka pruuki. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Nuu väiku keele ommava eesti keele edevanõmba ja hää lats ummi vanõmbit vast õks kullõs. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Nuu võit ka iks siiä võtta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nuu õs näe säält, mis iinpuul tetti. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Nuu üt'levvä', õt mullõ-ks võsi, sullõ vesi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Nuu ütli, et mis sa viidät, kutsu kiirabi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Nuu’ kats kivikot hüäh käeh viskas tä sis jäl’ üles ja maast piät üte kivi ar haardma; nüüd tä püüd nää’ jäl, üte ütte, tõõsõ tõistõ pekko, nii õt mõlõmbahe pekko saa kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nuu’ kats kivikot viskas tä mõlõmba’ jäl’ üles ja haardõh maast jäl’ üte kivigo, püüd nää mõlõmba’ maast võõdõdo kivigo mano hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nuu’ kolm viskas tä kõik jäl üles ja haard maast jäl’ üte kivigo ja püüd sis ka nuu’ kolm ülesvisatot kivikot sinnä maastvõedo kivigo mano pekko, nii õt sinnä’ saa nelli kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nuu’, mis käesälä pääle jäivä’, viskas tä sällägä’ ülest ja käänd siis ruttu peo ülespoole ja püüd nuu’ ülesvisado’ kivi’ pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nuu’ olli’ valgõst linadsõst rõivast, otsah kirju ja tuttõga’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Nuu’ viskas ka tä mõlõmba’ üles ja nüüd üte hüvvä pekko, a’ tõõsõ jäl’ kurja tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Nu võit no mullõ kinki kah… http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Nu üts kord herra näe sund pinni pääle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Nyyt olõ ma joba suur ja käy harva vanaimä poolõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
N´oo omma q ka latsi laulu q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
N´ääu, õks ääu! http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Nä aiva uppi pinke, lahksõva aida ja teivä lillipindre sõrajälgi täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nä arvsi, et ku tu petäj kasvi, sis olli sääl mehilase seeh, a oll jo ar murdunu ni mehiläseki vällä lännü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Nä asodiq hoobis Iiri parlamendi Dáil Éireann , miä olõ-õs Suurbritannia säädüsegä ette nätt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
 Nädala foto Ettevõtja Valgjärvelt: vanõmba, toogõ noorõ maalõ! http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Nädali peräst oll mehel suur niidse riit kotoh, nu inäb lää äs timä mõzza, naas mõtlõmä, et vetä iks nuo üösise tüömehe minno narõ’ õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Näddali-Leht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kaks.htm
Nädäli aoga olliq eestläseq lännüq inämp ku 200 km edesi, piaaigu parhilladsõ Leedu piirini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nädäli ao peräst tul'l ka susi ummi kottõ perrä, a' Soobol ütel: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nädäli ao peräst tul'l susi ka ummi kottõ kaema. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nädälih üte voori lubasi herräle kaq sõita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nädäli joosul Jacobsoni Külli kindanäitus Verska Kultuurikeskuseh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Nädäli kõrrald' Laube Kadri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Nädäli peräst pääle mihklipäävä om vissenja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nädäli peräst tulõ ka' susi tagasi ja' küsüs: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nädälipääväq ommaq iispäiv, tõõsõpäiv, kolmapäiv, neläpäiv, riidi, puulpäiv ja pühäpäiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4d%C3%A4lip%C3%A4%C3%A4v%C3%A4q
Nädälit äri vasta es piäq, oppaja tekk’ lõpu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Nädälivaihtusõl kolmandat kõrda peetü Räpinä hää kodo päävä olli mõtõldu inemiisile, kiä esi koton midägi ummi kässiga är tetä tahtva. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
Nädälivaihtusõ saa võtta vabas külh, ku taha. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Nä edimält tinksiq ynnõ, et sul noq kost massaq, saq kaq viil tulõt küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näe-es ette tullõv, et perrä tullõv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näe, et üts miis lätt munakorviga iih. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
«Nä egä kõrd õnnõ kõnõlasõ, et näil om angõrvaks,» ütel’ Ruukeli Jan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
"Näeh, kuis mul olõ-õi halus." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Nä ei näüdä umma leinä vällä ja saava tuust kipõmbahe üle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Nä eläseq põhilidsõlt riigi põhja- ja keskjaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Näemi Oravil! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Näemi järgmädsel Umal Pidol, 2016. aastaga suvõ alostusõn Põlvan! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Näemi savvusannapääväl! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
“Näe noh, ku Mihkal Mihhalavits esi om tulnu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näe, näe, kuulõ, kuulõ, alt vahatsõ variku, päält pähnätse mõtsa!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näe, näe, kuulõ, kuulõ, kuri taht kotti kaia.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näe, selle omgi Petsere püha Maar'a kerk uus'liganõ ja sääl om ka oosõ kottal tuu pühäne, mis oosõst löuti, hüä käe puul tõõsõh haroh ja vägimiis om ka sääl kirstuh hüä käe puul saina kõrval. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Näet, Kustal sattõ tsilk rasva keresse pääle - palli är liha ja sann, a Jõksil sattõ kints lihha keresse pääle, juhto-s midägi - keres läts' õnnõ lakja!» http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Näet – Martso-sõsar tullegi sõir kangli all – Saabolda-tädi – sõiratädi… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Näet, ei saa sirgõt juunt vitä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Näet esi, et ma süüki valmista. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
"Näet eski, et ma marjo korja." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Näet eski5, et mul ei olõ ka muud midägi ku luu ja nahk ütsindä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Näet, et või ollaq as’al kolm ossa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näeti, Virumaa kanakasvataja nällüt’ 8000 kanna surnus. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Näeti, ots' Võrogi hindäle joba tunnuslausõkõist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Näet jo, et Mihkal Mihhalavits esi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet joq eski, määne hädäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet, jummal’ hoit’ kraami arq ja rehe kah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet, jummal’ näütäs, et vanaq pühiq ommaq õigõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet kos ol’l vanst inemisil kura, ku arq kannahti ja kui tahtsõq hyndsas saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näet, kost oll ja ei olõ kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näet, kuis ma sai nii ruttu arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Näet kuis nakas joq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet ku kavva vaher ka vasta pidi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Näet, ku mi perrega pühhi puul’pühä vanaimä mano naksi joudma, sis tull’ jo paloroodkidõ man kõva kala ja kotleti hõng nõnna – no ku mi viil lähebäle joudsõmi, sis piiragu ni saia hõng viil mano… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Näet, ku näq saiq arq võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet ku om Mihkal Mihhalavitsi tütär ja loonatark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Näet ku suur’ patt om, ku suu jätäde mõskmaldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet ku timä jalalõ om kivigi pah’meq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Näet ku tuul joodikõl ol’l nii hüä ynn, et pühä timmä mäleh’t’.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet lava pääl iks uhkõ vällä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Näet liina tulliq, syss kyik kui koolnuq, nii sinno pakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näet, mehe` pandseva Noodasjärve võrgu üles, a` Helde prille ega mütsü ole´õi viil kätte saanu`.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Näet mul lätt ar' jo' nime' meelest. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Näet määntse eläjä tõi arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet noq, et ma olõ hyndsamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Näet, nüüd tulõ miilde, et pulmõ ei olõki vahtsõl aol olnuq," ütläs 1978. aastast Akordin laulnu Kalju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Näet, palava aoga, jääse järve' jõe' väikus, ehk kuijosi viel arrki, - a mis sis viel higipisarist üldä? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Näet, sa anni öömajja, niq sul ol'l kaq üümaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet, sul pojakõnõ istus pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näet, vaesõl inemisel olõi kohki ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Näet ynnõ täämbäüüse hand’s’akit unni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näevä poesi sääl saisvat, paenassiva 18 sis: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Näge, et neläpäävä õdago kolm preilet tantsva lätte veereh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Näge, kahr lätt katõ pujaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näge, lõvi lätt katõ pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nägemine om inemisel kõgõ kallimb miil, tuuperäst om meil ka pümmit inämb hallõ kui noid, kiä kuulõ-iq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
«Nägemine om kehvä, muidu ei olõ vika, võisi viil tõnõ sada aastat ellä!» kitt’ Elfriede. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Nägemine om üts viiest meelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nägeminõ Se 1935 (A. Jänessoo) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Nägemise joud või mitmõt viisi ja mõnõsugutsõ haigusõ läbi vähändetüs saiaq ehk kogoni ärq kistudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nägemise riistaq ommaq silmäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Nägemise toimõtas nägemisenärv pääaiu poolõ, kon miiq vaim sõs nättüst as'ast tundmisõ saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Nägemäldäq hulkõ prints müüdä ilma, kooniq tä trehväś Rapuntsli mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Näge, tõõnõ tarõ kaq säälsamah kotsil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nägeva, üte mäe otsah üts miis kargas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nägevä, nurmõ pääl üts hoonõq oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nägijä kutsutas kaq juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nägi liinah akna pääl oma väist, minkaga tuu hundilõ leibä an'd. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nä häädüq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näid Malle kitt, esieränis Vahtsõliina ummi. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Näid aet’i takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näidas unelt, ütel - ei tia, kes ütel - et ku kaema ei lää, sõss kõik häotas är, jää-i muut ku must maa. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Näide arvaten om võrokõisi ettevõtmine illos näide, kuis hääd kuuntüüd tegevä kohaligu inemise umavaihel ja üten om haarõt ülikooli, uurmiseasotusõ, avitase nii umavalitsuse ku riik. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Näide ga mõs’ti laudu ja pin’ke, anomit, nur’mkit, länik’it; saa väega valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näidega ütel poolõl (nn. Keskriike hulgan) olliq viil S'aksamaa , Bulgaaria ja Türgü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Näide haridusministri oll' üts maru miis, kiä pidi jutust Võro kerikon, miä oll' kuulutõt parteiharidusmajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Näid ei toheq väl’la jättäq, nä ommaq mynõq väega kal’li, hõpõ ja kullaga ar ehitedüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näide jalatalla päälnahk lätt nii paksos, et nääq kivve ja sõmõrit pite paljidõ jalgoga pall'o kergembäst juuskvaq, kui mõnõq kängitsekandjaq ja hellikoq tarõ põrmandut pite. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Näide jaost hoietiq sääntsit suuri puid - taropedäjit, kohe pakktaroq ülest viidiq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Näide juhis olliq president Kossuthi Lajos ja edimädses pääministres saanuq Batthyány Lajos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Näide kate asa vaihel kimmäst piiri tõmmada om perädü rasse ja väega pallo olenes är tuust, et kuimuudu pedävä hinnast üllen neo turistikese esi ja midä nä otsma ja tahtma tuleva. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Näide kate asa vaihel kimmäst piiri tõmmada om perädü rasse ja väega pallo olenes är tuust, et kuimuudu pidävä hinnast üllen neo turistikese esi ja midä nä otsma ja tahtma tuleva. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Näide kaubamaja om peris höste õnnahunu’ ja soovida kõigil kaema minnä’! http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Näide keelen tähendäs ontare järve ja ontario või tähendäq suurt järve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Näide kiil om ku eestläisil, a olõ-i peris tuusama. http://www.zetod.ee/set/126
Näide manu üle moro hainu sisse jne. http://www.laulud.ee/laul/istso_maailma_veerokoso_paale-53.aspx
Näide manu üle muru hainu sisse jne. http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Näide mäng om ku vüü, mia köüt kokko põh'a ja lõuna Setomaad. olõ ütelnü' õt sänsit nuuri näteh või süä rahu olla' - Seto ello tulõ kimmäs nuur põlv mi vanno asõmõlõ. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Näide mõttõh oll tuu, et mi noq puhka ja ku üles tulõ, syss süü tä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Näidendid III", peräsõna: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Näidendid II", peräsõna: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Näidendid IV: pühendet Pedaja Priidulõ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Näidendid I", peräsõna: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Näidendiq: http://setokunst.ee/valjaanded/
Näidendiq om Adson kirotanuq eesti kiräkeeli, noid lavastõdiq Eesti tiatriin. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Näidend stseenides. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Näide omanditunnõ om ni suur ja putmaldaq, et lasõ-i tõisi mõtsaumanikkõ uma maa päält läbigi kävvü. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Näide ossa omma täüs riputõdu egäsugumaidsi ands’akit asju:mobiiltelehvonnõ kaalapailu, plastikust panga- ja telefonikaartõ, sünteetiliidsi pehmit mänguasju, kileribasiid, festivaalõ käepailu, hiusõklõpatsiid, vannu sukkõ, püksirihmu ja traksõ, pitskardinaräbälit… http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Näide pool umma kõigipooli äkilitse koldõ mere poolõ, nigu tarõ sain, hirmsa korgõ kah, sääl perve pääl umma näil suurõ palgi riida kõigi poolõ, valmis veetü, uma vahi man, ku sis kiäki nakas kallaht piteh üles minemä, sis laskva nuo säält pervest palgi alla vierdümä, tuo palk lüö vai mändse säaväe jalost maaha, nigu kiäki perve pääl saa ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Näide pühäsekene ol’l ynnõ rikka vele puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näide silmist oll olnu pinitükk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näide siäh ommaq ka setoq, kelle ti jätäti sändse synaga vällä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Näide siän om peris pall’o sändsit, kiä arvasõ, et Võromaa om hää kotus, kon kunagi ellä ja tüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Näide suurõmbas murrõs kiräkeele luumisõ man om põra tuu, kas valli kiräkeele põh’as määnegi kimmäs murrõ, ja ku, sõs määne, vai panda kiräkiil mitmõst murdõst kokko. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Näide säädüs om, et näq ei tohiq inämb pallo väläh kävvü talost tallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näide tiinüs kest 34-37 päivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Näide uma Harglõ ümbrusõ mesi om tummõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Näide vibu olli ka suht väikukese võrralda tuuka, määndse nä omma vannu pilte pääl – tan om vibu iks mehega ütepikkune. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Näide äri oll’ timahava lännü kõgõ parõmbahe Seto Kuningriigi pääväl ja Vanemuise tiatri «Peko» etendüisil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Näid huvitas, kos hamburgeriput’ka om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Näid inemiisi om niimuudu opatuq - et ku mõtsah käüt, sis inne mõtsast vällä tulõkit piat pandma midägiq tagasi sinnäq mõtsa. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Näid oll' üts pataljon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Näid oll kõõvärvilitsi.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näid oll pallo veljü, syss nimäq ostiq väläst maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näid olõi inämb ilmahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näid ol’l kolq veljä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näid om nii pall’o ja nä omma viil luuduskaitsõ all kah. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Näid peetäs tuu jaos, et saiaq munnõ, lihha , võiollaq ka sulgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirk
Näid pruugitas inemiisi vidämises, kaupo vidämises , sõa pidämises ja muus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Linnuk
Näid pruugitas põhilidsõlt kultuurin, kunstin, koolitusõn ja meediän, näid uuritas ja arõndõdas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Näid sõnnu ei tiiä kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Näid sööväq loonasüüjäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanigaluuja
Näid tiiäi kuigiq üldäq, kuis kutsutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näie-ks unda ullikõnõ, ime-ks -unda imekene. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Näie külq a ei tiiä koh ommõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näie külq, a ma tiiäi, koh timä parhilla om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näi, et Artur joba tulõ mäe takast, et tuu om pia siin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Näi, et naabrimuur` om luvva ussõ kõrvalõ unõtanuq, võti puuti üten ja lasi ilosalõ sisse pakki, lehviga lindi pandaq ja sys vei naasõlõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Näi, et üts miis virot. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Näi ja tiiä nüüt, ku rassõ sääne tüü om, nii telerahva ku ka näütelemise poolõ päält. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Näi ka, kui kõnõli viinale pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Näi külh! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Näil ei paistu ollõv määnestki plaani siist är minnä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Näile oll tiidä, et näide küläst os't' ja palanu oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näile ol’l pant küläst kõrd, ant raha üt’eh ja saadõt soo k’äugi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näile om annõt mudsu ja süämetun'stus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi kjauma. https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
Näile om annõt mudsu ja süämetunnistus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi käümä. https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
Näile om annõt mudsu ja süämetun’stus ja nä piät ütstõõsõga vele muudu läbi kjauma. https://kv.wikipedia.org/wiki/%D0%A1%D0%B5%D1%82%D1%83_%D0%BA%D1%8B%D0%B2
Näile om kõgõ üteldü, et nä ei mõista midägi, tuuperäst nä ei usu tuud esi inämb. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Näil es olõq poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil es olõ rahha üteh võetki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil esä ol’l vanakõnõ, kykkõ vanõb veli ol’l viläperemiis’, üt’s veli ol’l raha peremiis’, üt’s ol’l eläjä peremiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil kaq kotoh laisa naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil kyik nuuq pahandusõq tulliq selle, et näq ütstõist vannõq väega lõunavahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil linnasõ kui`vi rehe aho pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil mehe kivitii pääl hobõstõgaq oodiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil noq olõ-õs tuu vildi peräst, a tuu oll joq Jumalast nii säet,et tä hukka saasi-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll' jo koton hindäl puhas sann. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
(Näil oll ka ütstõõsõ pääle süä, nuil sysaril timä pääle.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll sõpru mõtsah viil külält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll süä täüs, et timä ull, ja kolm aastakka jo siih kulsiq ja timä sai suurõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll tõisi üümajalisi kaq viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll uma murõ üteh võet ja nä tahtsõva tuuga midägi pääle naada. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Näil oll vaija uuta, ku timä näüdäs' hinnast joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll õks määne tülü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil oll’ es’ki üten Lutõpää miihiga jahiselts’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Näil oll’ jo koton hindäl puhas sann. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Näil oll’ lõõdsaoppajat hädäste vaia. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Näil olõ-i ütine laul, sa kullõ mi küläh kuna. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Näil ol’l ar jaotõt soo ruuga korjamine, kost pap’p kor’as’, kost tiakan’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil ol’liq jo kyik’ sannakõsõq lämmäss küt’edü, olgõq ter’veq, koh üüd ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil ol’li valgõ rõiva säl’äh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil ol’l märk, et miq saista kat’sipooli tii pääle, lüü hobõsõ maahha, ni tä meil käeh omgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil ol’l tumm tütär viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om Annõ t’s’ässon, om t’s’ässonah kerigukõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om Il’jä t’s’ässon kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om hüä tundõmiil, mõistva’ arvu saia’, midä näilt tahetas ja mäntse’ võimalusõ’ näil omma’ ja tuu tiidmisõ päält minnä’ uvvõ ao tiid piteh. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Näil ommaq jalq muido valvamiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil ommaq kaq umaq eläjäq jaq niisama eläseq nigu miikiq siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om muido väega kõva elämine kõigildõ, a latsõq ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om pakku elämises hään kõrran maja väega lähüksen. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Näil om potentsiaali, võimaluisi ja nägemist. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Näil om suur valgupuudus, nä omma arõtõdu suurõ hulga valgusöödä pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
(Näil om sändsit kirvit). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Näil om Üri t´s’ässon sääl, tulõ Pan’gavitsast pap’p näile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil om üle kihä karv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil tull minnä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näil umma all väiku kollatsõ munakõsõ, nigu hernekese, noid korätäs kokko, keedetäs ummusih kastrekuh är vii seeh, sis saa sääne vahanö verrev vedel liim, um hirmsa mõro, tuud andas hädä vasta sisse luitsa otsakõsõga, latsõlõ või ei muido anda ku piimäga. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
Näil umma juurõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Näil uni es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näi ma unõht, et käs’ti Pihkvahe; sääl üt’s kerik om liinast väl’äh kat’s versta, et sin’näq lupaq kün’nel’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näimi 15 miitre päält. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Näi noq vaiva ja kõõ kõhnõmb vars anti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näio elli tõõsõ aastaga, oll tõõnõ tütär, ka väega illos, elli kolmada ja nelädä aastaga, oll kolmas tütär. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Näi *4 , oinal juuskva *5 kat's *6 munna piä müüdä maad. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Näio_ks kuuld´, kosti vasta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/38.html
Näio_ks-kõist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Näiokõnõ_ks noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/6.html
Näiokõsõq noorõkõsõq! http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Näio lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/30.html
Näio põimulaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/12.html
Näio õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_13.html
Näiq kyik tiq noq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näist kyik alõsiq nuuq tarkusõq ja tegemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näist sai õks no paras paarikõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Näist või tulla Masingu-usu apostli. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Nä istõq laiva ja naksiq kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näi su müüre, suur Babülon , lakjo, et vankriga sõidaq, nännüq olõ ka Zeusi Olümpia külän, kaenuq Babüloni ripjit aido ja Heliose perätüt kolossi, ja pürämiidi , mink loonuq rassõ vaiv, tunnõ Mausolosõ hiiglasuurt havvakambrõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Näi sussõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näitaja omma säändse: http://mulje.ee/unitsiga
Näitess almanaki ja lugemiku «Mulgi meelen ja keelen» jaoss. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Näitess käive murdekeele õpmise vastu müidi, et sedä ei saa kirja panda egä manu õppi, ku ei ole latsest saandik selle sihen ollu ja et lastege murdekeelen kõnelemine rikk ärä nende kirjakeele mõistmise. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Näitsik ka näkk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näitsik läts soolikit mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näitsik läts vee perrä mere viirde, tull tagasi ja ütel, et ei tiiä, kiä mereh laul halõhõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näitsik ütel' papi naasele, et tiiäi kiä lehmäl seeh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Näitä ommete, vast om sinu sällän." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Näiväq varjo vii seeh, muudku vett lakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä jätä-i üttegi aastat käümäldä, võtva nissu ja rapsi kah, a timahava nii hull es olõki. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Näk'k arq mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk'ke' üte kalamehe tulõvat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Näk'k esi suurt hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk'k, et pidomajja tul'l kõõ peräst kykkõ ilosamb preili. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk'k ku tull üts lipuga huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk'k lipugaq hussi, kolm süldä piuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk'k unõht, ku tull veli kodo, tuu veli, kedä ülendedi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näki Silver, pääkõrraldaja silver.nakk@rmk.ee , tel 503 0785, Jüva Sullõv, Haanimiihhi nõvvokoda ja Võro Selts VKKF juvasul@ut.ee , tel 5554 3727. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Näkk, et temä sai kaq joq pühä inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näkk, et tõõsõl olliq hüäq saapaq, ai kakõnu jalga, niq heit’ toolõ üle tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näkk, et üts illos tütrik tull aida ja naas ubinit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näkk joq liinah, et miis väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näkk joq perämäist und. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näkk poig kaq arq pümme elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk`k` timä jo ärr, et tuo oppus õigõ ol`l`, a’ nu nakas tõist kaema, käve iks küllä alati ütte paika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Näko pite tundsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näks eläs vie seeh, sääl timä tõmbas sisse, kiä timä jaos umma lubatu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Näksäs iks. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nä küsse aigu nii kaua ku lõunani, a tuld es kostki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k Karnil unõh, et inne ei saa tetä, ku tulpõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k jalq hüvvi päivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k, ku tul’l imä kaq lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k puu all poissi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k timä arq ja timäl ol’l tahtmine tullaq sin’näq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näk’k uma sysarõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nälg oll sis ja esä-imä olli otsustanu latsi mõtsa viia. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Nälg om tuu, ku inemine vai elläi saa-iq pikembät aigu süvväq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4lg
Nä lihtsalt olliva uma söämligu ja häste kuunsaisva tükü raamen, nautseva ütstõise kohalolekit ja lustseva ni nakativä esihinditega ni noorõ, kõiki naisrolle osatäütnü Kristiina-Hortensia Porti, ku saalitävve publikut takkaotsa! http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Nä lubasiq minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näläga läävä kolmõkese ütte mõtsa tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näläkene, v., sul karõl´ karmanih! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/55.html
Nä lätsiq kyik ummi hobositega kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä lüpse' katõgese. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Näl’äga piät laskma tsusada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä mul jo rohkõmb suvõniiri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nä mõistva latsi üten haarda. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Nä mõtlõsõ, et ah, mis sääl iks huvitavat om juhtunu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Nä naksiq jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä naksi vere jälgi kaema, et kohe läävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nänn all, taat pääl, vita-vata vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Nännu kik ollu ilma päätä vasiku. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Nännü', et kõrtsin sainah tuu oma väits, millega latú soele leibä ande. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nä olli pannu' kassi musta täku sälgä ja järve aanuva'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nä olliva kül maru sarnadsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
«Nä olõssi nigu hinnan kokko lepnü,» märgot’ Helju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Nä om aastidega opanu joba hulgalõ inemiisile nii tiidmisi palkmajju ehitüsest ku ehitustüüd hinnäst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
«Nä omma nakanu sannaperändi alalõhoitmist tõsitsõmbalt võtma ja pruuvva perrä tulla,» kõnõl’ Veeroja Eda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nä omma olnu ja omma […] http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Nä omma olnu ja omma kuvõrd viil põraki jahimehe ja juurigukorjaja, nä omma kuulsa vibuküti, kiä võidelsi üten singalidega ummi vibu ja nuuliga inglaisi vasta. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Nä om saatnu Päivä timä tii pääl mere ja taiva piirini; Kuu, Päiv ja tähe kõneleva näidega ja merepühkmist kasus tamm, mille ossa pilva pilvi laikka. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Näost kaq tõmbas hahas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä paki tsõõriklavvaliidsile ruustlit – kanebisiimne tampi, midä vanastõ süüdi liha asõmõl. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Nä panniq haina ja tei haina ar ja lõi kuhja ja lõi suurõ kuhja muidogi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
00 Näpotyy opitarõ’ ja näpotyy tegijä Sõnolisõ võistlusõ teema vällähõikaminõ Latsipäävä laulu’ 13. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Näpu ei jõvva mõttõlõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Nä pututasõ kullõja süänd uma puhtusõ ja sügävüsegä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Näq eläseq jahi päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq esi lätsiq arq Permi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq halva joht tii-i midägi, ku esi olõi inemine halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq inne päivä kõq käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq istõq huhmõrdõ sälgä ja "Höörä huhmõr, pessä pekel, nigu pia perrä saasi!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq jalq kikkalõ kaq suurõlitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq jalq lätsiq ker’kohe, vanõmbaq sysarõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq jalq vasta suurõlitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq joq tulliq mäe muudu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq jäiq puhkama tammõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq kõõ maad-ilma pite käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq lätsiq kyik üte iäpala pääle, võtiq ütstõõsõl ümbrelt kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Näq lääväq riihte kokko, söögiq ja ollõq tettäss val’mis, kün’dle ka pandva, a pandva rasvadsõ õnnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq nakkasõq juvvaq tahtma, joovaq, koolõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ol'liq andnuq kaq jauhha, niq ol'l arq tagasi kaq õks toonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olli kõ kisategijäq, koh midä kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq ilma pühendäjäq, käveq rahvast oppama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq pallo rikka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq sinnäq järve vaivusihe pantu, a näq pässiq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq väega vaesõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq vägimeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olliq võtjaq meheq, tahtsõq hennäst kuningast säädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq olõõs es’ tarõ man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ol’liq Mikul’, Üri ja Paraskovja, lät’siq kyik’ nim’mi võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ol’liq kolmõkese tulnuq ja ten’nüq Tiilige külä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ommaq väega kahrõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ommaq õks pühätsembäq meid, a otsani pühäq olõi, kunq ommaq õks korgõmbah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq pidäväq nõu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq pühätsembäq õks ommaq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq seiq ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq sääl kõhnastõ eläseq, olõi suvõl minka umat’sit ravida perispäät’nitsa aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq timmä häste hoiõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq uma vahel es jõvva arota arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq vanamehe ai ka rehele, et muido sullõ süvvä ei taha andagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq viidi mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq väegaq murõhtiq ja ikiq, kuis arq saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq võtiq viistõistkümmend pulli nahka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq võti õgasagamast viljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq võtvaq ubinit, koolõsõq arq, saa meile kätte tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ütliq, et meil käsk om kuninga puult ant, et olgõq määne om, et piät viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq ütliq, miq anna sullõ aastaga leevä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näq üt’lese, et ei olõ vaia, mi es’ki lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Näq üt’lese, et elet’ri k’äu, elet’ri pand kyik as’aq k’äuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näri ja pill sibulit ker'kut pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Närr, närr ir'o luust ja lihast minemä." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Närviq, miä tahtmisõlõ alaheitlikuq ei olõq, ommaq jätmädä alati tegeväq ja ei puhkaq ilmangi nii kavva kui inemine eläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Nä saavaq arvo külh, annaq näile võimalus! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Nä söövä pääle kusõkõisi ja pilvaq ütstõõsõlõ üle lavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä tahtsõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä tahtva inemiisi lihtsäle elon hoita, et nä umbõs 80 aastani hingen püsüssi ja egäsugust rohoasku sisse süvvä jõvvassi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Nä tahtva rohkõmb jouda ja joudva tõisist tsipa ettepoolõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Nä teieq nigu kinnitüsest hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä telle timä nimele Eesti Kommunisti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Nätsanõ, nyna nõlinõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nätten, et tuu jaos aigu veitüs jääs, kirot' tä 1897. a. keisrile palvõkirä, et tuu tälle 2400-ruublidsõ aastagapalga andnuq, et tä saanuq opõtajaammõdi maaha pandaq ja õnnõ tiidüstüüd tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nätti timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nättü, et kõik soe' olnu kõtuldõ maan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nä tulõva tagasi sis, ku om tüükotus. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Nätäl aigu läts müüdä ja' susi tul'l jalki19 kaema umma lelläpoiga ja' küsse: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Nätäl aigu tasandiva muusõuminaasõ morro ja kraamsõva tsiko perrä, sis sai näil mõõt täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Nätäl inne lihavõttit peetäs urbõpäivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Nätäl om aomõõt, miä om pikemb ku päiv ja lühemb ku kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4t%C3%A4l
Nätäl pääle lihavõõdõt om olõspäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Nätäl tagasi näi kattõ kitsõ kõrraga, rohkõmb ei olõ kõrraga nännü,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Nätäl` tagasi pedäsimiq volbriüüd, käve viil poolõ kümne paiku õdagu poodin viina perän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Nätä om, et seosama tunnõ käü terve talo kotsilõ, mille Liivi om üten mehe Pauli (70) ja sugulaisi abiga üles ehitänü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Nätäq saa lihasuidsutamist sannan ja ehtsät syaaigsõt puskarivabrikut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Nätäq saa satu linatsid rõivid, kottõ ja pall`ond muud nink tuud, kuis kasuta linna raamadu köütmisen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Nätä saa hobesega kündmist, niitmist, mõtsatüüd, õdaguti vankriga sõitmine, aidakinon filmi hobestest, Padasoomäe talupaigan hobesetüü seminaar 26. juulil kell 12. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Nätäs õks, et sa ka tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nätä tuo peräst õks ei saa ka tedä siält kätte, hot küll kõgõst puolt um kaibõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nätä tä õks hingli om, ku tä tiid, et mul raha om aho all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nätä, üts naane tuul mehel oll halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä tõmbasõ’ hindäle laulmisõ järjekõrra ja näile andas kõrraga’ vahtsõnõ lauluteema (laulda’) (ettevalmistusaigu anta-ai). http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Nä tüksevä mu lambidõ manu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Nät’äl’ in’ne suvisõpühhi tuu riide tul’liq viil tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä uurva lehmi-lambidõ pidämist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Nä uurõ, mille ja mändsit eläjit peetäs, kuis omma muutunu eläjäpidämise tiidmise ja kombõ ni miä eläjäpidäjile murõt tege. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Nä vaheti kostüüme ja kulssiva, miä tsirgu laulva, nii vanõmbit ku vahtsõmbit laulõ - võti suladsõ-võti näitsigu, hamburger-pitsa, eurovisioon-superstaar... http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Nä võtiq hahe üskä, tõiq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nä võtiq ossa ütsändäst Briti Džomolungmal-käügist, midä juhtõ Hunti John. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hillary_Edmund
Nää, et usu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nääq anniq vällä lõunaeestikiilset (võromurdõlist) aolehte ja Oldekopist sai ka tunt luulõtaja ja laulusynnu tegijä. http://wi.ee/voro/
Nääq hingäseq õhko ja ommaq lämmä verega , näil om korgõlt arõnuq närvisüstem ja näide ihho katvaq hariligult karvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imet%C3%A4j%C3%A4
Nääq joudsõq vällä Aasiahe ni Euroopahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Nääq jäiväq ega kiviaia taadõ, oro perve taadõ ja anniq säält vaindlasõlõ tulõlöögi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nääq kandsõq ette Nõu Helga kirotõt katõkynnõ "Kalevite vesivõsu", miä häste passõ säänse näitüse mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Nääq kolõvaq kallihe kortinahe, mink rent oll' 460 forintit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nääq laastassiq suuri maa-allo, häötiq liino, tapiq hulka inemiisi ja kehtestiq rängäq massuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Nääq lätsiqki ja inspektri and' teedäq, et mõnõq häätegejäq, noidõ hulgan mitmõq gümnaasiumi oppajaq, ommaq nõun Jakobilõ ilmaiist lõunasüüki andma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nääq moodustasõq vedadõ lõpo-osa (vedanta) ja näiden om päämädselt juttu tiidmisest ja tarkusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Upani%C5%A1adiq
Nääq ommaq põh'a- ja lõunaeesti keeleala piiri pääl, tuuperäst ommaq saanuq pall'o mõotuisi põh'aeesti poolõ päält ni kujonuq loomuligus üleminekis lõunõeesti süämen kõnõldavalt maksimaalsõlt lõunõeestilidselt võro keelelt eesti keelele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Nääq ommaq söögiahila kõgõ alomadsõn otsan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanigaluuja
Nääq ommaq tõtõstõ inglusõ, kygõ vyyra lya otsan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Nääq ommaq üts 56 rahvast, midä Hiina Rahvavabariik ammõtlidsõlt tunnistas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1uangiq
Nääq ommavaq häste mõistnuq ehitäq suuri kuplikatussit, midä või pall'o nätäq basaarõ ja mošeede man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Nääq saiq kuus last, kinkast elo pääle jäi kats: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Nääq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Nääq tulliki Ungarihe tagasi 1286. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Nääq tuvvasõq sisse tuujaos, et vastaval hääl (positiivsõl) arvol olnuq olõman vastanarv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Nääq uurvaq ja puurvaq, ja ku midägi säänest vällä märkväq, midä kiäki tõnõ inne olõ-iq tiidnüq, a midä sõski tõsõq tuu ala as'atundjaq õigõs pidäväq, sõs tuu om tiidüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Nääq võtiq tuus Winona, tuu om nimi, midä paigapäälidseq siuuq sagõhõhe panniq ummilõ edimäidsile tütrile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Nääq võtiq vasta vahtsõ programmi, kon taotliq sotsiaalsõt demokraatiat ja vabaturu majandust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Näärikuu piässiq tulõma üldidselt külm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Näärikuu um ühtlanõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Nää tõotiva järve kaldõh suurõ tammõ all, et ku' nää kunagi piäs ütstõõsõ truudust murdma, sis s'oo järv lätt uma kotusõ päält är. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Nääütüses elektroni energiä aadomin om kvantiseerit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvant
“Näüdake ti enne umma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdeq om sääne: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Näüde õkvalt umast perrest: ma võti liisinguhe peris vahtsõ traktori ja muudsa adra. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Näüdädi tuletegemist, tetti perrä jahipedämist, laulti paar laulu ja tandsiti paar tandsu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
“Näüdäke te umma inne, syss näütä ma kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näüdäke te ummi inne!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäke tälle, ullilõ ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs' tee ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs' valitsusõlõ kaq ja syss tullgi Karnil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs nuuq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs tälle kandlõ mängmist. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Näüdäs’ arq viinaq vaeldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs’ huunõ arq, ütel’ susilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs’ tuu vanamiis, midä näet, hiidä sõlm sisse, “Olgu tä nii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäs’ ütte myyka, et sooga või võita maa pääl kyik arq ja maa-alutsõq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäti kundõsit inne ja perän lõikust. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Näüdäti näile ka ütte hauda, et kae siih um ti’ veli, a mine tiijä, kas ol`l` pant maa mulda vai olõ kinna õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Näüdäti tälle asõ Petserihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdäti tälle unõh, et sa inne ei saa tervest, ku Maarka pant arq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näüdätäs meile arq kõõq ilma hääq paigaq ja halvaq paigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Näüdätäs vällä vagivahtsit võrokeelitsit välläandit. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Näüdüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:Eesti_vallaq
«Näüs, kuis lätt, a latsõ omma latsõ, ega nä sis Varstun tõistõ olõ-i!» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
- “Näüs noq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütas rihma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütekiränik om kiränik , kiä kirotas näütemänge . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4%C3%BCtekir%C3%A4nik
Näütelausin ja sõnaraamadu saatõtekstin om siski pia alasi pruugit peräsilbi o- ja seenkäänüse n-ga muudõ ku Võromaal kõgõ rohkõmb levinüid ja võro kiräkeele loomuligus standardis kujonuid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Näütemängis tennüq jutu “Vana hobune” päälkiräga “Emaarmastus”. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Näütemängo kirotanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Näütemäng oll’ võrokiilne. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
20.00 Näütemängu-, laulu- ja filmiõdak ja simman kultuurimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Näütemängupäivä peeti 19. urbõkuul. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Näütemängupäävä hindamiskogo kitt’ ka Haani kooli Juku-nall’ust kokko säetüt tükkü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Näütemängupäävä kõrraldaja Puiga kuul om egä aasta uma tüküga vällä tulnu, seokõrd mängiti Tuglasõ perrä säetüt nal’atükkü Illimari kos’ankäümisest ja muinasjutu perrä tettüt tükkü «Kuninga rätsepä». http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Näütemängupäävä üts kõrraldaja, Puiga kooli luudusluu ja võro keele oppaja Ruuli Helve ütel’, et aastidõga om joba selges saanu, mändsit tükke latsõ inämb mängi tahtva. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Näütemängu põh’as omma jutu Koorastõ ja Erästvere paronist, vanapaganast, rahapaa löüdmisest, keriguopõtaja viguriist ja muust, midä rahvas tiidse Koorastõ kandin sündünü ollõv. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Näütemängu tahetas. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Näütemängutegemine lätt Leevil suurõ huuga ülesmäke. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Näütemängutekste lugõmine ja ette kandmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Näütlejä ja saatõjuht Veesaare Anne um sündünü ja kasunu Lüllemäel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Näütlejä omma peri tastsamast Krabi kandist ja seokõrd sai lava pääl nätä mitund vahtsõt «staari». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Nä ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütuseh Seltsimaja kohviku menüüh om tävveh uhkuseh olõman „hapõnd kurk ja…“. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Näütusest, ku kinnivõtmise man vai’ ka mõnõh tõõsõh mänguh, ku juuskja satas maalõ ja kinnivõtja taht timmä kinni võtta, sis ütles maale sadano „tsüür“ ja kui tä saa ar inne kinnivõtja külgelüümist üldä, sis piät kinnivõtja timä kõrrakõsõ puhkuse peräst jäl vahtsõlt juuskma laskma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Näütämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütäq kõiki päält validu nimeruumi Köüdet nimeruum Märkmisfiltri : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Näütäq nuuq pääq ette, mis vanatuntõ külest omma kaksaduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütäq viimädseq 50 | 100 | 250 | 500 muutmist, miä ommaq tettüq viimädse 1 | 3 | 7 | 14 | 30 päävä seen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Näütäq õnnõ vahtsidõ pruukjidõ toimõnduisi Puutri võrgoaadrõs vai pruukjanimi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
Näütäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütäseq ja kõnõlõsõq Laanetu Nikolai, Lillaku Anti, Kalla Urmas, Saarõ Evar, Fastrõ Mariko. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Näütäs pühä raamat sedä, et mis iiäl tahat, tuud võit saada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütäs unõh, et kynõlõs, ku kuus nädälit om täüs, et ma läpei enämb, et arq lää jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütäs unõh ütele poisilõ, et suurõ mere veereh om uibo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näütä sõrmi kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Näütä sõrmõ ka!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Näütüse B-hallin omma hinnäst näütäman Eestimaa ettevõtja, kiä tegelese puu-ehitüisiga, säälhulgan sannu ehitämisega. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Näütüse hindämanu tuuminõ ja ülespanõk jääs tahtja hoolõs, a keeroline tuu olõ-i. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüsel saa kaija peris-sannast kümme kõrda tsillembat sannakõist, millel kääävä katus ja lagi päält valla, nii et saa täpsäle perrä uuri, määne sõs üts kõrralik Võromaa sann ka sisestpuult om. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Näütüse mano käävä mõnõ värmitahvlikõsõ tekstega ja raamat kindamustriidega “Kirä’ Võromaalt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Näütüse man om ka väiku savvusann (mõõdun 66x47x56 cm), midä saa panda lavva pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüse nimi om ""Kalevipoeg" - 140". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Näütüse pandsõva kokko MTÜ Hinokad ja Võro Selts VKKF, tegemisõs andsõ tukõ Põlvamaa Partnerluskogu LEADER-programmist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüse pildi ja jutu omma 25 tahvli pääl, miä omma A3 mõõdun. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüse pilte pääl om nätä esisugumaidsi savvusannu üle Vana-Võromaa, jutt kõnõlõs seo kandi sannakombist ja sannahõngu and väiku sannakõnõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüse põhijaon omma pildi esisugumaidsist suidsusannust kõikist Vana Võromaa kihlkundõst ni mõnõst Setomaa nulgast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Näütüses 3/-5=-3/5. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Näütüses Aphrodite oll' vanakreeka armastusõ, ilo ja himo jumalanna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalanna
Näütüses Eesti internetitunnus om ee . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riigi_internetitunnus
Näütüses Google'il ja Yahoo'l ommaq olõman võrgostotsjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5rgostotsja
Näütüses Gregoriusõ kallendrin moodustasõq aoarvamisõ alguspunktist lukõn 100 edimäst aastakka (1.-100. aastak) 1. aastagasaa , 100 järgmäst aastakka (101.-200. aastak) 2. aastagasaa ja nii edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastagasada
Näütüses Gregoriusõ kallendrin ommaq mõnõq aastagaq üte päävä ( 29. radokuu päiv ) võrra pikembäq ku tavalidsõq aastagaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liigaastak
Näütüses Gregoriusõ kallendri perrä om määntsegi aastaga 13. lehekuu päiv kümme päivä peräst 3. lehekuu päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Näütüses India oll' umal aol britivõimumaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5%C3%B5rav%C3%B5imumaa
Näütüses Kaspia meri , nimest huulmada, olõ-iq ilmamere osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Näütüses Korþetsi Vladislavi rekordhaug om alla viie kilo. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Näütüses Kõllõstõ jahtkunnalõ om pantu normis maaha laskõ vähämbält sada tsika aasta joosul. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Näütüses Kõva Kalvi vai Tuliku Üloga om lihtsä trehvädä, selle et nuu mehe tulõva nädälilõpus iks kodo, a kon Randpere Valdo eläs vai mis om Aaviksoo Jaagu kõnnõtraadi nummõr, ma joht ei tiiä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Näütüses Laheda valla Lahekülä Ridala talo peremiis Lõhmussõ Raimo kasvatas tatrikku kanno jaos. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Näütüses Luksi Meelis tege varbidõga ilosit pilte ja Kulberti Margusõ ristpisten tikit pildi omma parhilla Tal'na tervüseviaga inemiisi kuan vällänäütüsele pant. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Näütüses Pihkvast peri turisti olli suurõn vaimustusõn Urvastõ kamast ja imehti, et kuis nä külh inne sändsest väärt söögist mitte midägi es tiiä. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Näütüses Raplamaal eläs Luksi Meelis, kiä saa-i kõnõlda ja kirotas varbidõga. http://www.els.ee/index.php?page=108
Näütüses Roodsi ja Soomõ piiri pääl elässe torniolaaksolasõq, kelle uma kiil` - meäkiil` olõ-i soomõ kiil` ja ammuki mitte olõ-i tuu roodsi kiil`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Näütüses Räpinä küle all Ristipalo pansionaadin elämine mass 459, elo Taheva sanatooriumin 479 ja elo Vahtsõliina hoolõkoton 479-528 eurot kuun. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Näütüses Urvastõ vallan Urvastõ mõisan valmistõdi 2004. aastal kõik paprõ ette, et umalõ küläle ammõtlik nimi Urvastemõisa tagasi saia. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Näütüses Višnevski salv. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Näütüses aadrõssin fiu-vro.wikipedia.org om internetitunnus org . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internetitunnus
Näütüses 1775. aastaga mahlakuust joulukuuni oll' tä hõisun viiolikontserdest, luvvõn noid viis tükkü (ainugõsõq, midä tä ültse kirot'), miä lätsiq kõrrast muusigalidsõlt keerolidsõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Näütüses ainugõnõ portugaallasõst Nobeli meditsiinipreemiä saaja Monizi Egas , Portugali riigimiis Oliveira Salazari António , kiä oll' 1932-1968 pääministri, 16. aastagasaa matõmaatik Nunese Pedro , kedä peetäs Portugali kõgõ kuulsambas matõmaatikus, ja s'akslanõ Claviusõ Christopher , kiä oll' meil tarvitusõl olõva Gregoriusõ kallendri päämäne vällämärkjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Näütüses, et mõssu ei tohe kunagi vihmaviiga kiitä – pidi hallis minemä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Näütüses hüdsetablette! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Näütüses iinpuul tuud hulgaq A ja C ommaq tegeligult üts ja sama hulk, A = C , tuuperäst et näil ommaq üteq ja samaq eloniguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Näütüses imäne hopõn om märä ja esäne hopõn täkk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Näütüses inemise vannust rehkendedäs aastin, miä ommaq müüdä lännüq timä sündümisest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Näütüses jagoarv 6/3 om terveharv, a 6/4=3/2=1½ olõ-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Näütüses- juuskvalõ pinile tetti ala nelä jala asõmõl katskümmend jalga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Näütüses: kerge, kergemb, kõgõ kergemb . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5rd%C3%B5q
Näütüses ku horisontaalsõl õgvaljoonõl fikseeritüst punktist hääle poolõ jäävät kaugust märgitäs hää arvoga, sõs tuust punktist tõsõlõ poolõ jäävät kavvust märgitäs kur'a arvoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Näütüses kulla tunnus om Au (ladinakeelitsest nimest Aurum ) ja hapasnigu tunnus om O (kreekakeelitsest sõnast ὀξύς ( oxys )). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendi_tunnus
Näütüses ku olõtiq tennüq originaalteksti uman imäkeelen vai mõnõn võõran keelen, a olõ-õi kimmäs, kas kõik komaq ja keerolidsõmbaq sõnaq iks õigõhe saiq. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Näütüses kuulsa rooma väejuhi Marcus Antoniusõ juhit sõakügil Partia vasta 36. a. i.m.a. sai hukka 32 000 miist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Näütüses kuun kõrra käü meil keriguopõtaja külän ja parhilla käävä mi maja jõulupido ettevalmistusõ joba suurõ huuga. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Näütüses küsse, ku pall’o aigu tuus lätt, ku Eesti bussijuhi saava Soomõ bussijuhtõga võrdsõt palka. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Näütüses ladõv ← latv, sõbõr ← sõpr). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Svaa
Näütüses luulõtuisi, midä kutsutas limerikes ja kon seen piät olõma inemise- vai kotussõnimi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Näütüses lõikami koolnuga kalmuaida sõitõn puu pääle ristimärgi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Näütüses 1,25 lõpõs ärq, 0,333... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Näütüses maaskit piät pandma neli-viis hektärit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Näütüses ma saa-i kuigi arvo, määnest kassu saasi Meremäe ja Obinitsa inemise tuust, ku ärimehe sääl dolokivvi lahkma nakkasõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Näütüses, mes «porgatama» tähendäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Näütüses mäemaketi tegemine om tüü- ja luudusoppusõ ütine asi. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Näütüses olgu vanasõna: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Näütüses oll' arvat, et tä pagõsi Stratfordist Londonihe, et päsedäq ärq karistusõst hirvi salakütmise iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Näütüses oll' paigapäälidse aadliorganisats'ooni ( rüütlikunna ) puult peetävähe nimekirja v. matriklihe kannõdu peirsmõisa umanigul helüõigus tuu ao aadliumaval'tsusõn — maapäävän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perism%C3%B5isa
Näütüses om Nuottasaari liinaosan Stora Enso vabrik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Näütüses parhilladsõl Põlvamaal om lõunaeestikeeline keskkund õgal puul alalõ, olkõ tuu sis kas aoluulinõ Võromaa vai Tartomaa. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Näütüses 24. piimäkuu päiv om egäl aastagal jaanipäiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Näütüses rebäseq, suubliq , tuhkruq , suurõqlasitsaq, hiireviuq , kassikakuq ja muuq kakuq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Näütüses rühmäq, korpusõq, vektorruumiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Näütüses rüäkilost massva bioplastitegijä 1.50 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Näütüses sagõhõhe saavaq inämbüs inemiisi mõnõst as'ast tävveste võlssi arvo - nõunolõk olõ-i viil õigus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Näütüses saiva Teppo Augusti tettüisi pille umanigu Vinne aol Teppo lõõdsa passi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Näütüses sirvikallendrin om tuus võet Billingeni katastruuf . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Näütüses 2/7 28-st pääväst om 8 päivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jagoarv
Näütüses süäkuus om nimitet nii aastaga edimäst ku tõist kuud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Näütüses: tahamiq miiq jalgo liigutadaq ja minemä minnäq ehk kässi liigutadaq ja midägi võtta, sõs om heng edimält aiun tekev, aiust lätt tegevüs närve sisse ja närviq liigutasõq musklit , nii et nääq hindä kokko tõmbasõq ja niisugutsit liigutuisi sünnütäseq, määntsit tahamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Näütüses tamka ja malõ ommaq lavvamängoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lavvam%C3%A4ng
Näütüses tekk’ üts hobõsõtalli hobõsidõ nimesilte. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Näütüses teräs , pronks ja messing ommaq sulamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sullam
Näütüsest om Obinitsa kandih 19. augustil kerigupühä - paasapäiv (Issändä muutmisõ pühä) - ja setoq tiidvä, et inne tuud pühä tohi-i ubinit õga mett süvväq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Näütüses topoloogilidsõq vai miitrilidseq ruumiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Näütüsest säändse: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Näütüses tull’ täl ilda aigu üte päävä lõuna aigu mängi Tarton Lõunakeskusõ hällüpääväl, õdagupoolõ Põlvan Peipsiveere pidol ja peris ilda viil ütel juubõlil. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Näütüses tunnus com om äriettevõttidõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Clene_internetitunnus
Näütüses tuud, et seo kuulsa veedade rass om viil tävveste alale. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Näütüses tuud, et seo kuulsa veedade rass om viil tävveste alale ja oleman. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Näütüses vaba inemine saa vasta võttaq otsussit ja tetäq valikit nii kuis esiq taht, vaba riik piä-iq tõsõ riigi valitsusõ sõnna kullõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahus
Näütüses vikaht , vigõl ja rihä ommaq hainatüüriistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCriist
Näütüses väega huvitava liivapõrmandu, mille arhitekt vällä käve, olõ-i hää videotehnikalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Näütüses värmiputin om värmilahussõn olõva pigmendi tükükene. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Näütüses või kõnõlda üte külä elänikka hulgast vai kõiki kolmnukkõ hulgast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Näütüses võro keele tähistü (miä põhinõs ladina tähistül ) om sääne: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4hist%C3%BC
Näütüses võrrandin x + 2 = 5 om x muutuja, mink väärtüst otsitas arvõ hulgast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muutuja
Näütüses võrõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Näütüse vallategemisel kõneldas, mis om tuu nimekiri ja kuimuudu perändedü tiidmise sinnä jõudva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Näütüs om vaba alatõn veebruari alostusõst seol aastagal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Näütüs om valla hainakuu lõpuni, kaija saa muuseumi külastusaol. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Näütüs om välän olnu Võro Instituudin, Orava Kultuurimajan, Võromaa Keskraamadukogo latsiosakunnan, Hummuli latsiaian Valga maakunnan, Rogosi mõisan ja Kanepin 2009.-2010. aastagal ja 2011. aastagal Võromaa Kutsõhariduskeskusõn, Villändi kultuuriakadeemiän, Mikidämäel, Verskan, Leevil, Kihnun ja Linten. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Näütüs om välän olnu alaten 2011. aastaga sügüsest joba kolmõkümne kuuen eri paigan nii Vana-Võromaal ku mujjal Eestin. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüst “Savvusann – mi uma sann”, saa kävvü kaeman Vana Võromaa ja Setomaa eri paigun aastak otsa. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Näütüs tege inemiisile tutvas Eesti vaimse kultuuriperändüse nimekirja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Näütüst saa rahvamajja, kuuli vai muialõ ülespandmisõs telli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Näütüst saa telli 2016 aastaga sügüses (alaten rehekuust), a kirja võit panda ka pikembält ette. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüst saava tahtja telli Võro Seltsi VKKF käest, rahha tuu iist ei küsütä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Näütüst saa üles panda latsiaida vai kuuli, rahvamajja vai raamadukokko, seldsi- vai vallamajja. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Nógrádi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%B3gr%C3%A1di_maakund
Nõglaga õmmeldes Võn 1894 (J. Suits) TMr, 2Võn, 2Plv, Räp, Vas, 2Se - 9 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Nõgõl nõglatsiga pandas pad’a alutmatsõ poolõ sisse, et tälle ka midä paranda, ku ar kakkõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõgõl pandas hüä käe poolõ naistõrahvalõ, niq meesterahvalõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõgõsõ krupenat ja kanaarvu leibä süüdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nõh, nüid olet sa oma vedelemisega mul aiga külläld nahka pannu," kõnel tont toredal viisil, "vahel om sul ka vaja tühü 24 nakata. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nõia Peipsi perrä nakas rahvas kuningapoja mahavisatost viitsilgast saanu järve Peipsi järves kutsma ja kutsva tedä täämbäseni. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Nõiaküük oll’ seokõrd kõgõ suurõmb märgiküsüjä. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Nõial ollu' tuu pääle süä täüs ja nõidnu' tuu kaupmehe soendis. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nõial väega süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõia nõidseva inemise soendis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nõia olliva õks mehe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nõid-Leena küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõid-Leena ol’l põrguh vannukurja käeh kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõid-Leena tiidse kyik kunstiq arq ja võitsõ vanapagana arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Nõid-Leena viiäs arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõid ai mehe vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Nõida kolgi." http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Nõid hõiskas ja hurjutas joba jälke rõõmuga, et "nüüd ti, varganäo, mu käest inämb ei päse." http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Nõid irvit joba hambid ja keerot nuia, et nüüd olot ti mõlõmba mul peoh. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Nõidmist peläti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõid nakas tõisi takah virotamma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Nõid oli opanu', et kütke' kivi' kuumas, nuu' kivi', kos ta naha pan'd. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nõid oll opanu, et: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nõid ol´l õks tii pääl iin, ku pulm sõit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nõid opanu jall ütele mehele: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nõid sai arvo, et Rapuntsli om rassõjalalinõ ja neio tunnist' tälle prindsi külänkäügiq üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Nõid sai vihatsõs, lõigaś Rapuntslil hiussõq pääst ja saat' neio lähkühe kõrbõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Nõidsõ poti küleh ei tiiq umma käüsekeist mustas. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Nõid võtt' rapuntsli hindä mano ja kasvat' timmä ku hindä last. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Nõid õpanu', et kae' kohe ta naha viskas, panõ' sinna kotsile tulinõ kivi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nõid ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nõid ütelnu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Nõ mihast sa tahat?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nõna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Nõnanuuskaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Nõna om haisutundmisõ riist inemiisil ja eläjil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%B5na
Nõna päälmäne jago om kõvast luust, alomanõ krõmpsluunõ; sisest om timä üte servil saisva vahesaina läbi kattõ jakko jaet; kummalgi jaol ehk nõnakoobal om kats lävve, tõnõ välän puul päälmätse moka kottal, tõnõ pää sisen, kurgun, moidõ oonõsuiõ ligi, miä kõrvost tulõvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Nõnasõõrmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Nõna tsuskat sisse, a vaiv om jo vällä' tulla'. http://www.setomaa.ee/
"Nõndakaua kui õpetaja sedä maja ei ole õnnistanu, om meil siin luba oma palli ja lusti pidäda." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Nõnda ku ta tõllan oli, kat'te tõld üten tõisega ku maa ala, ja kadunu täembä päeväni. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Nõnda kõnden saive na üte porilätte manu, kon villkopp 2 veeren olle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nõnda võtave sõna- ja laulukunstige üitstõiselt mõõtu kik neli Mulke Seltsi kogukonda: http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Nõrgaastmõlidsõn vormin diftongi peräots muutus madalambas: räim : rääme, käümä : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Nõrgahtuq veleq jalust maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõrgõmbahe om argumenteerit tuu, milles om ülepää vaia korgõ y eräldämist madalast õ -st. Nimelt ku q om võro keelen kimmähe umaette foniim, minkal om väega tähtsä roll sõnamuudõ tähendüisi eräldämisen, sis korgõ y ja matal õ eräldä-i tähendüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Nõs't' kivi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõs't' timä hobõsõ sälgä, vei kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõstiq tuu kaq põrmadu pääle maaha, esiq heitsiq sängü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõst, nõst lätt kooluaia kottalõ, kaes, ku säks pess kääpihe roosaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõst sis il`l` veli jäll kotti, nigu tehke õnnõ, a ku õdagu süömä naati, tie is tõsõ söögi andmisega tekogi, muudgu indsiteli õnnõ, et sa võit Ku süvvä tahat säält puust kaarna pesä kõiki poigõga ärr süvvä, muud olõ õi sullõ vaija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nõstva maast üles, kandva terve tükü vältel mängelden ja sõs ... http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Nõstvaq pää üles, päiv minekil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõstõti pühäse ala, et sääl om kergemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõstõt keskkorgõ ülipikk õ kirotõdas hariligu õ-ga: mõõk, mõõga, mõõka (inne 2005. aastaga paranduisi kirotõdi taa y-ga: myyk, mõõga, myyka ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Nõstõtuid keskkorgit ülipikki vabahelle kirotõdas võro kiräviien ii, uu, üü, tuu tähendäs sammo tähtiga ku korgit vabahelle, nt kiil, keele, kiilt , kuul, kooli, kuuli , küük, köögi, küüki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Nõsõq, rõõmu mõrsija! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Nõsõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Nõs’ti hammõ üles ja sõrmõga määre umaq rynnaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõs’tjaq ol’liq kõõ püh’knü timmä rät’tegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõs’t suurõ pil’ve üles ja naas’ kõvastõ vihma sadama ja lät’s timä sertva ka palama väl’gigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõs’t’ nyna üles, kai, leeväkene pähütseh jaq kroosikõsõgaq vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõs’t’ timä käeq taiva poolõ ja tull piksetuli ja müristämine ja maa nakas’ ümbre minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõudass maa iist massu kandorah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nõuka-aigu olli sääne hää sõna ku “isetegevus”, mis võro keeleh võinu olla “esitegemine”. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Nõukogudõ võimu aigu jaotõdiq aoluuline Võromaa Valga, Võru ja Põlva rajoonõs ja noq vahtsõ Eesti vabariigi aigu panti syna rajoon asõmalõ maakund. http://wi.ee/voro/
Nõusid vaigutedi kah, ku puunõu jooskma akasive ja sedäsi ärä pihasten olli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Nõvvkogoliit tugõsi mansi rahvusligu kirändüse välläandmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Nõvvokogo Eestin keeleti sini-must-valgõ lipu pruukminõ ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Nõvvokogo Liidon kutsuti fassismis ka Hitleri S'aksamaal valitsõnut kõrda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fassism
Nõvvokogo Liidon naksiq elektromehaanilidsõ ülekandõ katsõtusõq Moskvan 1931 . aastagal ni edimädseq telesaatõprooviq 1937 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Nõvvokogo Liidun es tohe ütesilmälidse autot juhti, a Pärnät oll’ vällä nuhknu, et vällämaal võisi. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido edimädsil aastagil oll' tä tähtsä poliitik: välisasjo rahvakomissar (välisministri), sõaasjo rahvakomissar (sõjaministri), Verevä väe luuja ja ülembjuhataja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Nõvvokogo aol kattõ tuu kummõq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Nõvvokogoliit vai Nõvvokogo Sotsialistlikkõ Vabariike Liit vai NSV Liit vai NSVL (vinne keelen Союз Советских Социалистических Республик vai Советский Союз vai СССР ) oll' aastagil 1922–1991 eksistiirnü sotsialistlik riik , midä valits' kommunistlik partei. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%B5vvokogo_Liit
Nõvvokogol om 47 liikmõsriiki, kon eläs 800 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_N%C3%B5vvokogo
Nõvvokogo väeq kanniq suuri kaotuisi ja 30. rehekuu pääväl tõmmati Nõvvokogo väeq Budapestist vällä maal asovihe garnisonehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Nõvvopääväle tulõkist pallõldas teedä anda ildambalt 10. rehekuu pääväs Võromaa partnõrluskogo Uma Meki ettevõtmisõ vidäjäle Karu Kadrilõ kadri@voruleader.ee. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Nõvvõti sääl kaq perrä, kohe timä läts ja kästi liina iist kaq küssü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nööri otsahn oll' kivikene vai mõni ravvajupikõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Nühke pää otsast ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Nühkädi pal'as, mis sa tahat, ma lähä Liplapardi mõisa? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
- Nühkäpal'as, mis sa tahat, ma lää uma imä mano? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Nühüs - Sannan sälä nühkmises, koetu kanebidsest kablast, puust käevanguga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Nüid aemas ta, et peris ta om koheki süllänu ja sülg kõnelap. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Nüid ei jää muud nõu üle, kui piäme pagema, ta tahap meid egäl moodul ärä ukata." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Nüid ei ole kedägi külm, mia ole siandse külmä ärä nännu, ku naise käsi külmes taignes ja pada tõisest veerest kiie, tõisen veeren olli jää pääl!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Nüid es ole tal vaia talu enamb tiini ja tõise koogutusi 22 kuulda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Nüid johtu 5 , et ütel tõsel kuningal illus tütar olli, keda meie kuningatütre veli endäle naises tahtse saada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nüid ku ma` magistrioppuse är` lõpeta, sõs ma` allõs saa eesti kiile korgharidus. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Nüid kõnela siin meile tuu unenägu ärä, mis iist esä sinu ärä müis." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nüid kõnnime vaherde valun. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Nüid luutse ta endäle hirmu löidvat. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
«Nüid ma innõ üles õi tulõ, ku veri nakkas mäeväretist vällä juuskma.» Tä pahasi tuust är', et mes na peti'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Nüid ma ole tast ikki jälle ette," mõtel esi ja as't väl'lä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Nüid mine, tuu tu palk ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nüid minnu nevä ka viimäte ärä kodu ja eitän magama. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Nüid nägi hirmuotsja, et hääga enamp läbi es saa, siiperäst kütse ta sis tondi kihä õige mehemuudi kuumas. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Nüid nännu poiss kik ära, meandse nii saksa õige ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
"Nüid ole ää poiss ja ütle, mes sa tuukord unen näit, kui esä sinu ärä müis." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nüid olli kuningas väimehega rahu ja sis tulliva pulma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Nüid ollu naesel päris sii sõna, kui tont küskin: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Nüid om kolm obest saadetu, kõik üte suuru ja ütesugutse ja minu veli piäp ärä ütlemä, kes kõge nooremb ja kes vanemb om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Nüid tulep temä esi meid taka aama," ütel tütrik. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Nüid ütelnu üits: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Nüit läävä mõlemba lambit kaema. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Nüit sis om kõk tuu varoline är häütet, paar salgakest kõive inne om jäetü, näide ümbert om aga pajovitsakese ja kõk madalamp är ragotu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Nüit sis tule jälki vällä, et eesti kiil om esitegijide kätte sattunu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Nüplin , Pühäjärvel ja Pangodin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Nüs's piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüsmise aigu om hää, ku annat tsipa kaara kah. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
“Nüssä minnu ar ja juu ar piimgi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüssä, nii juu piimgi arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüssä no minnu kulla noorikõnõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüssäq mu piim jaq võtaq muq noorõmb poig, sullõ tulõ hädäaol tarvist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüssäq muq piim ja võtaq muq noorõmb poig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüt läts kurat soe mano ja ütõl õige tasahiljakõsi: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Nüüd alasi ka vesi ärär, nink mees sais niigu ennegi kuiva järve veeren, kon ka tema varsa=paunakene sinna-tänna tuigerdas, kass'gi sälän, kes veest sinnä, kuiva otsma karas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Nüüd alost' sõs edesitung Tartost Lõunahummogu-Eesti vabastamisõs, miä om Võrtsjärve ja Peipsi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nüüd andvah õga veertäjä oma muna üte veertäjä kätte, tuu võtt mütsü pääst, pand munah mütsü, pand ka üte uma muna mütsu ja siis võtt tä üte muna mütsust vällä, näütäs veertäjäle ja kua veertäjä muna oma, nakas tuu enne veertämä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Nüüd annu ta kuniga kirä kah perremehe kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nüüd anti tälle üte pääväga suur mõts maha rakko [raiuda]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nüüd aste mõnigi illus noorik ja neiu ette, ikjale latsele hennast näüdäten ja küsiden: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
"Nüüd ei tulõ määnästki suurt hätta tii külale, ei inemiste, ei ka elajide kuulu, ei ka määnästki suurt nälähätta." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Nüüd haard ka kolmas tubli lõnksu palavat rooga, palot suu ja rinna, nink naas vandma: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Nüüd inäp mälehävväst saan'(u) olõ-õi k'aud. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Nüüd istus poiss köudse pääle, pand nuia, kirvõ kuuda ehk muu puu hindä ja köudse vahõlõ, puusõ kottalõ, ja nakkas hinnäst üles kerimä niiviisi, et pää ja jala' kaõ köüdse vahelt õks läbi läävä', ja timä hinnäst nuia ümbre nigu tele ümbre käänd; köüds mähk hindä niua välimiste otsõ ümbre ja tõmmas miilakjat üles talani. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nüüd kaias üle, kas kõik lamba terve umma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Nüüd kut's vanõmb ka' uma vele esäle puhtellõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Nüüd kutse rätseppä maadlõmma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Nüüd kuuldi egä päiv torupilli torre parsil jörrisevat, ent mehel es olle midägi vika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nüüd kuulu perremiis edimäist 31 kõrda rõõmsampi sõnno, et vast kutsutas süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nüüd kõlistati kella ja kats kuninga miest astsiva sisse, vitsa kimbukese käen. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
- Nüüd kõnõlnu miis, et mis miis timä om, et om üts suur vägimiis ja ots tõisi, kellega saa jõudu kaia. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Nüüd lännüvä kuniga mano minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nüüd lätsivä keriguhe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Nüüd lätt ka tõnõ rind umma paika tagasi ja tulõ jäl edimäne rind näide mano, kumardas ja ütles järgmätse laulusyna. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
"Nüüd lääme annamõ poisilõ nahatävve." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Nüüd ma lähä poodi manuq suurvii pääle västärt pesmä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Nüüd mõistai nuid synu pallo inämb keski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüüd mõnikõrd om kuulda kellahellü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nüüd mõtõlnu miis: oi seda jõudu, oi seda rammu, mis mul nüüd om, ma olõ jo mõni vägimiis. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Nüüd naas ka kivve keressest pangi korjama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Nüüd nakas vastatsidõ küsümine ja kostminõ laulusynnoga : a: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Nüüd nakkas vas’t asi paranõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Nüüd nõsõ ülest, et nüüd saat sa oma vana elo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüüd olet jo peremehe perändus [omandus] ja peremehele om paljo vaija. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Nüüd oll' jälq kujonõnuq Lõunarõnd ja Põh'arõnd tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nüüd oll' selge, et sõda tulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nüüd oll' sõs Eesti pääletung joudnuq Eesti piireni vällä, välläarvat Petserimaa hummogupoolinõ jago. 4. radokuu pääväl joudsõq Eesti väeq ka Petserihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Nüüd oll` Leegen Võrol võimumiis` ja juhtu nii, et kohalikuq bolševikuq saadiq vinne kiilt mõistva Egliti Võrolõ vastaliste nimekirjä üle andma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Nüüd oll istunu naanõ ka koti pääle ja varga tõmmanu naasõ ka üten kotiga vällä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Nüüd olliva suurõ tüü kõik ärr tettü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Nüüd ollu üts: kro-kro-kro-prantst! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Nüüd om hää kerge ollaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Nüüd om ilm suutumas tõne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Nüüd om joba üle kuvvõkümne aasta taa ajutinõ elämine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Nüüd om karjus tuu, kes edimädsenä kätte sajas ja tuu om susi, kes viimätsenä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
"Nüüd omma asa 34 jooneh, ütle: jah, ja!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Nüüd om niguq asi vaiksõmbas jäänüq, algul oll` jutt, et katsas-ütsäs klass` tulõssi joba seo aasta Kääpäle kolida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Nüüd om rist är kaonu, keaki om ta vast järve touganu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Nüüd om see aig kaen, kon sa häda ja armu perast nii peat tegema ja teet kah! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Nüüd om sepäkene koolu ja matõt Jaani-Peebulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Nüüd om vana jo q , olõ-i imp sääne. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Nüüd om vanulkuradel hää, kui mõni mäkke minneh või alla tullõh maaha kukkas ja timä nimme ka manitsõs. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Nüüd oo tsirgu söömätägi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/13.html
Nüüd pagesime vielgi edesi, ilma taade kaemada, kooni suurest Remmeski suost vällä Laageri mõtsa saime, koh ka hirmuh ollime, kooni Juudakunnu mõtsastgi vällä jõudseme. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Nüüd, pildimassinat ja aokiräniku moosist naaratust näten nakkas Frieda küll vasta ajama, et timäst ei olõq midägi kiruta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
“Nüüd piäs joba palama.” http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Nüüd piässi päält üükülmä tulõma vihma, mis lätt noorõ kuuga ka mihklikuu sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Nüüd sai perämäst kõrda inne surma ka viil, saami Eestimaalõ kah laulu q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
"Nüüd sa olet hendä ärä pettä lasknu." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Nüüd sa võit ellä häste uma naasega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüüd sys om nii, et ei olõq üttegi suidsumiist egaq viinamiist pundin," ütläs Hans, iks küläkapelli Akord kotsilõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Nüüd tegi miis jo kõik lautsi 32 jo ilosahe är valmes, laot lina pääle, lask sinnä sälüle 33 ja arvas naata 34 naasele umma salaust seletämmä, et sõs õkva sinnä ka kooles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Nüüd tulli tütrigul hää põli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Nüüd tull` tedä nuhõldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Nüüd tulõ ostja: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nüüd tunnõ, et kõvõmbat minno ei olõ üttegi, a inämb tuuga võidõlda ei saa, mis inne oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Nüüd tuu tark kurivaim seletämä: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Nüüd um ummõta olõman paks raamat, midä piässi vähämbält kyik Lõuna-Eesti imäkeeleoppajaq tudiirmä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Nüüd vajute iga pääge kolm kõrda käsna pääle, viska pääle litsumist pää palave ahju ja ütle:"Palage nüid." http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Nüüd veenü 24 , nii pallo kui jõus, kodo, ja ollgi rikas miis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Nüüd vii(e) perremiis ostja manu ja lupa ritka võtta. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Nüüd viskas maahn olõja poiss tõist jalgu ja kässi jõuga kavvõdahõ üle ummi jalgu, tõõnõ poiss piäp saisun maha sadama ja jalgu pääle saisma jääma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
- Nüüd ütles imä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Nüüt ku tütär latsega tule, sis om meil piim omastkäest võtta. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Nüüt ma lugõsi, et tan om üle kümne, suurõmb jago imädse pardsi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Nüüt olõ ma joba suur ja käü harva vanaimä poolõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Nüüt om eestläisil säält hää lühkü maa vitä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Nüüt om kolm-neli ja kats ja mõnõl puul viis…» selet’ Lepisk. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Nüüt om koolin kuus robotit. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
Nüüt om mu kodotsõõr lihtsäle laemb ku Tarto. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Nüüt om näil uma rada siin ja külän elu käü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Nüüt opatas Võrumaal, Mulgimaal, saari pääl ja muialgi koolin kah umma kiilt. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Nüüt teedäs, et süvvä kõlbas õnnõ sääne söögikraam, mis lähkün kasus ja kohe egäsugutsiid E-siid ruhimigu viisi manu ei olõ kupatõt. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
«Nüüt teemi nii, et ärmi võtami viimätsit laudu,» hel’os Laidi Tiiu kõva helü üle klassi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Nüüt või joba julgõlt üteldä, et nigu parts järve pääl. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
N’uud iks palaski rohkõp õõlilam’bikõnõ puul’pühä õdagu ja pühäpäävä hummogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
N’uud usup jo ees’tläne kaq sedä juttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
N’üud om jo nos’selk’ide pääle säet, nõstõtass nel’äkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
N’üud tuu käs’nä kotus kin’ni ei olõq kasunu, aga õi valuda kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
O. A. Webermann kogusi kokku perräjäänüq käsikiräq, kirot` noist doktoriväitekirä “Kalju Ahven. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
OH MINA VAENE VALGE JÄNES, keväjäne kerge jänes – oles ma tiidnu mõtsan olla! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
OH MINA VÄIKE MEHEKENE, põlvepikkune poisikene, ärä kooli memmekene, ärä memme armukene. jäi mina maha marjakene, põrmandule põrmukene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
OI, TULE ÜLES, OI, TULE ÜLES! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/19/5-oi-tule-ules-oi-tule-ules/
OIavi Ruitlane, Aapo Ilves, Jan Rahman ja Pulga Jaan. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
(O. Jõgõveer) Nurmõ pääl, koh ommaq peenüq kiviq unikohe veedüq, tuud kutsutas ahivars. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(O. Jõgõveer) Vanaq as’aq üldäs, et ommaq arq häönü, nigu pilak ja l’aaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(O. Jõgõveer) Vanast ülti, et maasenitsa õdagu käüti tulliga ümbre krundi, nigu kyik kirgeli ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
O. Kats mulku vastastikku ajava vahelt vattu välja? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
OLAVI: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
OLLI MINA VÄIKE MIHEKE (San) 9. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
OLLI MULL ÜTSI VÄIKU VELI (San) 12. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
OLL MINA VÄIKENE MEHIKENE (Võn) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
OL´L´ MULL ÜTSI VÄIKO VELI (San) 9. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
OL’LI MA ESÄ KODUNA (Puh) 14. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
OM UMA! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
OPEC-i päätsiht om tuurnahvta hinna reguliirmine maailmaturul liikmidõ nahvtatoodangu piiramisõ ja ekspordikvuutõ abiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/OPEC
O. Ruitlane lõpõt` Võru I 8-klassilidse kooli ni käve kolm aastagat Võru Tööstustehnikumin. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
OSCE-l om 56 liigõt Õuruupast , Kaukaasiast , Kesk-Aasiast ja Põh'a-Ameerikast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Julg%C3%B5ol%C3%B5ki-_ja_Kuunt%C3%BC%C3%BCorganisats%27uun
OTSKE VÄLLÄ NOO’ ORU’ 5. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/oo/
OTSKE VÄLLÄ NOO’ ORU’ (San) 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/oo/
O. Tuhat tutulutukõist, sada saarõaidakõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
13.00 Obinitsa Seto Muuseumitarõh SETO näitusõ arotaminõ. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Obinitsa 1991, Setomaa. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Obinitsa kandih om vannul inemisil sääne kommõq, et ku mar´ast tulõt vai seenest, sis sinnäq, koh om tuu vana kivirist, piat müüdä tullõh kasvai üt´e mar´akesegi pandma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Obinitsa (kandi) nulga Otsa Piitrel oll ka' vahast valõtu alusel puujummal. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Obinitsa koolih käsitüüd ni kunsti opanu Riitsaar Raili käsiraamat seto tikandi valmistamisõst. http://setokunst.ee/valjaanded/
Obinitsa koolimaia ehitämä naati. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Odagaq lei madulõ sisse jaq hobõnõ täl ragi tuu madu purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Odessan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Odot, angõ näile kyigilõ tsirguq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Odot, külq saa mullõ võit! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Odot, ma kae, kas soo piasiq õigõ olõma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Odot, ma kae, kiä soo käü mu poolõ puhastama ja süüki tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Odot ma panõ timä puuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Odot, maq inne juu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Odot, üts silm om sääne kangõ, ma sood silmä hämmä, et näe süvvä häste.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Odysseus and' nõvvo ehitäq Trooja vallutamisõs puuhopõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Odysseuse ettepanõgi perrä olliq Helenä kosilasõq sunniduq avitama timä vällävalitut, ku tuu pulka jääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Odysseuse päst' Leukothea umma leieriga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Odysseus [odüsseus] (lad. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Odysseus ütsi pässi Ogygia saarõ pääle ja jäi säitsmes aastagas nümf Kalypso mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
"Odüsseia" jagonõs 24 laulus ja sisaldas 12 110 värssi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Od%C3%BCsseia
" Odüsseia " om vanakreeka eepos , mink autoris peetäs Homerost ja kon om juttu Odysseusõ rännäkist pääle Trooja sõta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Od%C3%BCsseia
"Odüsseiat" või pitäq järes " Iliasõlõ ", tõõsõlõ Homerosõ eeposõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Od%C3%BCsseia
Oeh iks, m., minno vaesõkõista! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/6.html
Ogahvon Beelyi Palahvon kitt noq umilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ogahvon Beelyi-Palahvon, kuas meid iih lätt?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ogahvon Beelyi Palahvon, kuas meid iih lätt, kua takah?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ogahvon Beelyi Palahvon vägimiis lei tuul kaq pää maahha, võt’t mõõga otsa, tõi tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ogahvon Beelyi Palahvon võt’t tsirbi, naas’ kaala nühkmä vastulitsel jõumehel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oh Pühä Maarja, oh Pühä Maarja! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
"Oh Võhandu vesi..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Oh, esä kõrgõh ülevah Pane minnu mehele! http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Oh iks minno, neiokõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/33.html
Oh iks minno vaesõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/13.html
Oh iks nu minno, neiokõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/26.html
Oh iks sirgõta sysarda! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/3.html
Oh jummal sundku, kas Eestih om sis Gruusia tundjit? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Ohkatsi Eedulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Oh kunas ma su jälle näe? http://www.laulud.ee/laul/mulgimaa-184.aspx
Oh, kõik, mis pähä tulõ, om Jani näütemängust nüüt! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Oh, laskõ q minno vaatama, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Oh mi tsõdsõ, oh mi tsõõri, k. k. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/13.html
Oh mu esa, oh mu imä, oh mu nuort noorikõt, jäi mul senõ suu andmata, hõppõ hõlma võtmata! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oh mu ese, oh mu ime, oh mu nuort noorikõt, jäi mul sorõ suu andmata, hõppõ hõlma võtmata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oh mu essä ja immä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oh mu essä, oh mu emmä, oh mu nuort noorikõt, jäi mul sorõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oh mu ime, oh mu ese, oh mu nuort noorikõt, jäi mul sorõ suu andmata hõppõ hõlma võtmata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Oh, noid juhtumiisi om nii pall’u, et kõik ei tulõki miilde,» rehäs’ jahi-, kala- ja Kaitsõliidu miis käega. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Oh, nuu latsõ omma saadu nivõrra noorõlt, et näide vanõmba esi olõ-õi viil latsivanõmbas saanuki! http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
“Ohoh, pikksilm, ku kavvõndahe arq näge.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oh, pühha Issa, keikewäggiwenne iggawenne Jummal, kellest keik Töe Walgus tullep, meie pallume sind sinno ilmamöhtmatta Heldusse perrast, et sinna omma önnistust lasset tulla omma Sullase (Ümmardaja) päle ja teda walgustat, et temma kölbax sinno pühha Ristmisse al tulla nink sinno pühha Sanna jure jäda meie Issanda Jesuse Christusse lebbi. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
"Oh sa Jummal külq, küll nüüd sai vallus!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oh sa Vanakurat!" http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Oh sa mu illos Setomaa, oh sa mu illos Setomaa. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Oh sa perämine ull ilma pääl! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Oh sa rummal mies, oh sa rummal mies, et hinne üles põi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Oh sa tiindüs! http://seto.ee/category/jutuq/
Oh sa ull miis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oh, sa vaine, tsiirai-tsimma, valgõ jänes. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Oh, sa vaine valgõ jänes. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
"Oh sedä patutüüd, miä ma sis olõ tennü!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Oh, selleperäst sa sai vaesest, et sa lätsi kõrtsi ja jõiq juudavat viina ja ossõndi tsirgu pääluu vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oh, sii om väike asi," ütel poiss. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Oh_s no ulli mino pääd! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
- “Oh sul ka mään’egi jummal’!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oh ti hulluq noorõmeheq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx2i.html
Oh tuod üökest, oh tuod üökest, kia küll nädäli pittune oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Oh tuud naaru, mis sis oll. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
“Oh tuu väikene asi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ohutustehnika allkiri om antu, a ku tuud ei täüdä, saat iks haigõt. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
«Ohvitseeriprovva tandsõva piigli iin ja märgudi, kas seelik kolm sentimiitret lühembäs tetä vai mitte.» http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Ohvitseril läits süda täis ja müis poisi kolmekümne ruubli iist kindralile ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ohvitser pidäs poissi kaits nädalit endä man ja küsse sis: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ohvriannis vai niisama kombõtäütmise peräst: om lugõnu ja kuulnu, et nii tetäs, nii om õigõ ja hää. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
“Oi Jumalakõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oi Jumalakõnõ”, niq jalqki satas üts taba türmä ussõ eest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi Jumalakõnõ, parembahe olõ vajagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oi Jummal, kost sedä õigõ saia!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oi Looska, kost sa siiä olt saanu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oidu, oidu, sis mõsk pääd ja käänd sällüle, pand käe’ki rindu pääle, käve vii perä all ja istsõ vii pääl, käänd küllüle, lask ülepää vii seeh ja tekk kõiki timpa. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Oigõ vii seeh hämmete luuda tuuperäst, et oigõ vesi ei lahoq nii ah'opaed ku külm vesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
“Oi herr jo tulõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oihk ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oih, mis illos!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Oih, mis illos!", taht ka timägi üle müüri satta, ent mihe köüste otsah tõmpsiva teda tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Oih, veli, vett3 paha mõro um, seo kõlba-ai kohegi4." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Oi iks mi tsõõri tsõdsõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/b/6.html
Oi, juba agu, oi, juba agu, agu aida arja pääl, agu … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Oi jummal! http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
" - "Oi, [kas] must kass nüüd läts õigõ kohegi, tuu um iks reheh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
“Oi kost sa L’ooska olt siiä saanu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oi, kulla saks, taha õi kulda, tuu kivve ja mulda." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste3htm.htm
Oi kuningas, saja upus! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi, kälüsk siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi, küll olet sa tark vai om sul mõni ää tark nõuandja? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Oi, külq om illos’ tsirk.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oi ma eeläk’i viil kunigat näi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi, maq lää noq tarrõ tegemä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi, mullõ miildüse! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Oi mul oll' väiku vellekene / rhvl. Karula kihelkonnast. http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
– Oinal muna q , sikal sarvõ q mõlõba q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Oinalõ piitsaga lei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oinas kaq es saa kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oinas, naakõq tarrõ tegemä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oinas pand’ õkva Vartsilõ takast säl’gä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Oinas ütel: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Oinas ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Oi neo poisi klapisõ umavaihõl häste:omma ku must ja valgõ pini!» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Oi poig, nailõ kõlbas’ vil kur’ebahe andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi politsei, politsei! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi pujakõnõ, sul viil pikk` tii astu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Oi rikkust! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Oi rummal miis, mina saa uma kolmekümne kanaga kõrda, timä ei saa toime uma üte naasega. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
“Oi sa rummal,” koste vanemb käle, “kuis ta sis toores om ku tülitsehe ja terävähe haeti; sis jo kütsi niigu tsärisi õnne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Oi, sedä ma joq väega tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi sedä rahha! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Oi sedä rõõmu, mis nüüd kõõgil oll! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Oi, sepp tulõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
186/ Oi sinnä um rassõ minnä, kõgõ edimält umma hobõsõ nurmõ pääl, ni ajava su rõuku, a odot, ma anna sullõ ütte vüökese, tuo lõika sa katski ni panõ tuoga hobõsõ kammitshe, sõs nimä laskma su möödä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Oi sul hüä hopõn, äestäs ütsindä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi sõbrakõnõ, kuis sa siiä sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oi taivakõnõ, tare oll tossu täüs, põrmandu pääl lennuki jupi egäl puul lajalõ...osa tükke oll peris hüdses palanu...hää, et hinnäst viil mann es trehvä olõma... http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Oi, ta oll väega võrksa miis! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Oi, tuu mehega oles vaja kokko saia ja kõnelda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Oi, tuust um külh perätült kah´o. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Oiuq otsa, osakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/17.html
“Oi, vatõr, kipõ om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oi vatõr, väegaq om joq kipõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oi väega hää olõsi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oi väega joq sedä armasta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oja juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Oja juus’k’ kuninga paja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ojakõnõ jalq küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ojakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ojaperve Margus: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Ojaperve käest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Oja, perveq küsüseq oja käest, et kohes läät, a niidet pervile vastas oja sõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Oja pääl pal’lo rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ojari Triinu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Ojari Triinu pilt. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&page=inline&id=32&Itemid=60
Ojasaarõ Toomas: saatus vei Teppo pilli taadõ Ojasaarõ Toomas uma lõõdsa ja lõõdsakuninga kujoga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ojasaarõ eläse Põlva lähkün Vanankülän, Henrik Mooste küle all Säknän. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Ojasaarõ perren omma muusikaga köüdedü kõik. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Oksaneni Sofi-Elina (sündünüq 7. vahtseaastakuu pääväl 1977 Jyväskylän ) om eesti juurigaq Soomõ kiränik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Oksaneni Sofi om opnuq Helingi Ülikoolin kirändüstiidüst ja Helsingi tiatrikoolin näütekirändüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Oksaneni om kitet Eesti aoluu käsitlemise iist ja taast tõisilõ rahvilõ kõnõlõmisõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Oksanen lubasi samal teemäl kirotamist ka tulõvigun jakadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Oksanen om toimõndanuq ka mitmin lehin ja kirotanuq ütiskunnast ja poliitikast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Oksjonil ostõdu "Eesti Postimehe" möi tä 1888 Tülgi Jakobilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Oktoobripööreq vai Oktoobrirevoluts'uun (vinne keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oktoobrip%C3%B6%C3%B6req
Okupatsiooni-aigu oll´ esiqeränis mahaq salat ja koolioppusõst vällä kor´at Lõuna-Eestist peri kiränigõ looming – oll´ jo Lõuna-Eesti kiränigõ hulgan keriguopõtajid (Lattik), vabadussyan käünüisi (Jaik) jms. http://wi.ee/voro/
Okupatsioonõ aigu herätäseq suiknu lõunaeesti kirändüse üles mulgi haro luulõtajaq Nikolai Baturin ja Eha Lättemäe, võrokiilsit tekste ja ässitävit ni perrämärkvit synavõttõ tulõ JaanKaplinski ja Ain Kaalepi sulõst. http://wi.ee/voro/
Okupeerit aladõlõ jäi ka sääntsit piirkundõ, kon ungarlasõq olliq inämbüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Okõaanias loetas maatiidüslist vai ka geopoliitilist piirkunda, miä sais kuun suurõst hulgast Vaiksõ suurõmere saarist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ok%C3%B5aania
Ol'l ajanuq kuningas kyik rahva kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l arq, sündü latsõkõnõ ilosahe arq, niq ülti, et kastaq noq leib kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l ilosamb viil ku tõõsõq varsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l imä jalq rasõhõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'li suur kivi, sõss sääl ol'l Jaan' istnu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ol'li üitskõrd aasta aiga vangin, aend aigu panni. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ol'l jal üts rikas väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l joq kõvõmb timäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l joq säidse poiga näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l joq uma varsakõnõ mul kaq, noq olõ jalq ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l kaq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l kuuljal sineli tükk peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l kuulnu, ku päävä seest tek'k: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l lats ütel naasel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l meil sügüse rehepesmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l näil hirm, et vaest saa jalq poig imäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l näil väega illos' rahapung, kuldruublit täüs, tsilgahutnu sinnä tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l näil üts lavvarätt ja jaiq tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l peräst haigõmajah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l praasnik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l päiv otsa jahi pääl arr käüt, nätti, et mõlõmbide kitus õigõ om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
"Ol'l sul kaq säidse veljä, tiiäi koh ommaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l tarõ rahvast täüs, kiäki jõvvai arq üldäq, mink nahast ommaq tütrel tsuvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l temä kui mut't'unu umast meelest joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l tennü näidsikulõ latsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l tälle unõh näüdät, et nuuq latsõq, kiä ristmäldä arq koolõsõq, nuuq ommaq rattakõistõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l täl sääne huhmõr: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l uno üüse vahi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l vaelussõrmus 80 sõrmõh - ja tundsõ uma mehe ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ol'l vaenõ poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l vaesõl mehel üts lehmäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l viis tingäsuurust tükükest lõigat vahtsõ koti seest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l üts suur nõid väega inne Krystusõ sündumist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol'l üts vana mehekene elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olavi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Olavi Ruitlane: http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Olavi Ruitlane sündü 1.juulil 1969 Tartu liinan Võromaalt peri tüüliste perren. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Oldekopi elu lõppi 8.V (vk 26. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Oldekopi esä Hans Heinrich tüüt´ Haapsalun rektori ja sekretärinä. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Oldekopi ja Rothi looming. http://wi.ee/voro/
Oldekopi laulõ kygõ tävvelikumb ümbrekirotus om peri J. H. Rosenplänteri käest, kiä tegi Oldekopi käsikiräst ümbrekirotusõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Oldekoppõ suguvõsa om peri Hildensheimist (Alam-Saksist). http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Oldermanni Sangaste x Keti laul Müraku laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Oldermanni mäng Puhja x Oldermanni tegemine. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Ole arvo saanu, et ole inemine ilma imäkeeleta... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ole-ei hüäl ikä, kur'al surma. http://www.setomaa.ee/
Ole-ei sis sutt iih, ku' kahr kate pojaga takah om. http://www.setomaa.ee/
- Ole-ei sääl määnestki mett, vikur pal'lalt olli. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ole-es mul perast enamb minkagi enamb siia, tulla kui panni paari naklu villu räti pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Olehhova puul ommaq Plaasna mäeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ole-i inäp asi tollen, et vana miis taht noore latskesega sängü minnä, om hoobis üts salaperäne kosmiline draama, kon üts tõselt galaktikalt peri inemine ots tõist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Ole-i suurembat vahet, kas inemine eläs Viruh vai Võrol, Hiiumaal vai Inglismaal, as’a omma väegade üttemuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Ole joba aastit harinenu inglis- kiilside sõnnuga, taha-i näid kunstlikke sõnnu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Olemanolõvilõ sõnolõ om ant vahtsit kõrvaltähendüisi, nt helü ‘ hääl ’; vahtsõnõ tähendüs häälik ; kelmeq ‘ (looduslik) kile, kest; kelme ’; vahtsõnõ tähendüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Olen käünut kül otsmas, pole löidnut. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ole no, sõbrakene, seosamakagi rahul! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Oles ma seenis sinnä saanu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Olessi nooremb, nakkassi tõtesti muuh keeleh kirotama, a põrõhõlla om joba rasse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Oless vaja, et mulgi kiilt mõistev inimene julgess minnä näitess Abjan või Nuian puuti ja telli kaupa oman keelen. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Oles ta muile oma unenäo ärä kõnelnu, sis ei oles ta midägi saanu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Oles vana näks innemba sinno järve vedanu, muidogi oles mul paremb olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Olet sa julge ja tubli miis, sis mine ja kae 20 näidega õnne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Oleva tettu mõneh paigah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Olevi- 16:15, 17:15, 18:15, 19:15; Võidu väljak- 16.30, 17:30, 18:30, 19:30; Lauluväljak- 17.00, 18:00, 19:00, Kell 21:00 nakkas buss tagasi Võrolõ sõitma ja sõit tuu perrä, ku pall'o rahvast sõita taht, nika ku sõitjit jakkus. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Olga Kõlli, 2013, SI). http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Olga Tiik, 23.08.1922 Meremäe v. Kõõru k. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Olga ol’l kõ noorõmb tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgiga köüdä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgoq usk määne taht, ütskiq säädüs meid halva pääle ei ajaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgu_ks nii, jääguq jälel! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/6.html
Olgu_ks nii, jääguq jälle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
"Olgu mis um, saagu mis saa, mina lupa tuu är, kes mullõ nüüd kotoh kurja tege." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Olgu nu olgu sõs sullõ sinineee, hummõl päivi anna ma timä sullõ kätteee. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Olgu näil ullus vai tarkus, ku nä kurja ei tii, ei tohe puttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgu pääle, lääkai võtma! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Olguq nii, jääguq jälle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/20.html
Olgu suvi vai talv, hüa vai halv ilm, näädsikul uma orjus õks tiida: roho perrä kävvü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Olgu-ui' rikas sügüse, olõ rikas keväjä. http://www.setomaa.ee/
Olgõ ant kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõ kiä taht, ku vällä tuu, syss toolõ ma lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõ_ks terveq, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Olgõ nii hää, noorõherrä, laskõ minno vallalõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
- Olgõ noh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olgõ pääle, arq lää hahele kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olgõq käeh, mis om, kooniq maq kodo tulõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olgõq noq soo üü viil arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Olgõq noq syss! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõq noq virgaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olgõq perä, ku mullõ vaija tulõ, syss maq tulõ perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Olgõq pojaq tapõduq maahha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõq syss katskümnes katsas kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõq terveq, noorõqherräq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/5.html
Olgõq viil soo üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olgõ seeh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõ siin ilustõ paigal. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
“Olgõ sina kaq siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olgõ sullõ tuli ja veri kolmõ põlvõ ette, ku sa võtai mu tarkuisi arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olgõ terve, noori jesänd! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/36.html
“Olgõ tuud pois’kõsõ hummõl siiä ja tappa ar ja kiitä arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olgõ tä aho takah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oli ma perä pääl ja veli ede pääl ai hobõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oli muohavva kolm veljä, kats oli tarka a kolmas oll turak tuhkapuskja, ni nuo tõsõ vele iks oli tüö tegemisega hoolõh, a tuo turak es tie midägi, ni es käü kohegi, ni perä kõrra naksi tõsõ tõsist tõrõlama, et sõkõ she, ti nu sa ka iks midä, hott tühä iestki, mine nu mõtsa kütmä ku sa muud viisi ei itetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oliver sai rasvadsõ miinussõ tuuperäst, et padi oll’ sängün halvastõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Oliver tege samma: http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Oli öütseh hobõsõ man maganu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Olko ik üts rahvus- vaheline kiil nigu keskaol olli ladina kiil. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Olkugi, et tervüsel olõ-õs inämb hätä midägi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
«Olku kits vai lammas, nummõr piät kõrvah olõma – ei tähendä, et piät umas tarbõs,» ütles Ain ja seletäs, et egäl as’al om uma mõtõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Olku tuu sis kreem, küttesüstem vai pakutas hoobis määnestki ands’akut teenüst. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Olkõ' pääle, et kivi pääl istun saa tagaots sakõstõ likõs ja sõs nakasõ' tõsõ' naarma, lõpus esi' kah. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Olkõ et HR (s. 24. https://www.geni.com/surnames/runnel
Olkõ, et sortiment om väikene ja vorsti sisse ei pandaq paprikat ja oliive - kliendiq ommaq nakanu hindama tuud lihha, midä naaq nädäli iist viil tsiaaian ringi juuskman näiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Olkõ et tää esiq kah pall´o kirätüüd om tennüq, om vast tähtsämb timä tegevüs Võromaa kultuurielo organisiirmisel ja joba tettül silmi pääl hoitmisel. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Olkõgiq, et kõik aig taganõdi, muutu vaindlasõ pääletung kõrrast aigladsõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Olkõ hüä inemise, vana sann om hüä, a lagi tulõ är vaihta! http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Olkõ no nii, nigu omma. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Olkõ pääle, et miis om uma elämise rohkõmb pääliina säädnü, võro kiilt mõist tä kõnõlda külh. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Olkõ sis nii, et kuulja võiva ülekullõmisele tulla. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Olkõ umaperä kultuurin vai majandamiselon, tuud tulnu egä otsustamisõ man rehkendä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Olkõ võrokõnõ vai seto, vana vai nuur, veidü vai pall´o koolitõt – mi inemine kõnõlas iks umma kiilt, midä eesti kiräkiil mõotas. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Oll' Opatu Eesti Seldsi avvoliigõq aastagast 1849, Soomõ Kirämiihi Seldsi korralinõ liigõq aastagast 1855, Ungari Tiidüisi Akadeemiä väläliigõq aastagast 1871. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Oll' algusõst lõponi Eesti Aleksandrikooli pääkomitee liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Oll' heränemisaol mitmidõ rahvusligõ seltse liigõq, Jakobsoni poolõhoitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Oll' joba valmis saanuq neli lajarüüpmelist soomusrongi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Oll' jo säänä vararaud niguq sitahark, katõ haruga, muguq vähämb oll' õnnõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Oll' kambrõl kaq savipõrmandit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Oll' külq kammõr kaq rehetarõ otsahn, aq tuu oll' külm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Oll' küländ suur' ruum, alati lämmi, tuuperäst et sääl tetti süvvä nii laudarahvalõ ku hindäle. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Oll' lihtsä miis'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Oll' luku ja esimuudu tandsmist. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Oll' mitmõ laulupeo toimkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Oll' mul ütskõrd / sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Oll' olõman ammõtnigõ klass, korgõmb aristokraatia, madalamb aristokraatia (ratsaväeläseq), vaimuliguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Oll' peris umbõlõ verevät meeleollo kah: et kommunistiq iks ommakiq nuuq õigõq rahvamiheq, kiä häötäseq mõisaq ärq, pesväq mõisa aknaq sisse ja pilvaq säält kõik varandusõ rahvalõ läbi akna vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Oll' pikkä aigu tsaariperekunna man oppaja, reise suurvürstega, muuhulgan Atlandi suurõlõmerele ja Novaja Zemljalõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Oll' tu kats vai neli ruudukõist, a tud valgust oll' joq sõs jäle'ehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Oll' tuu sis nuur vai vana, rikas vai vaenõ, pops', paremiis' vai kangõ rahvamiis'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Oll' vaia tabeliid paika panda ja säädi. http://www.els.ee/index.php?page=108
Oll' vas't keisril hää tujo, anè armo ja kirot': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kira.htm
Oll' vereväkeiisi ja kiriväkeiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Oll' viil tõõnõ katõgooria inemiisi, kiä rõõmoga sõtta lätsiq: nuuq olliq tuukõrdnõ koolinuurus, keskkuulõ ja kutsõkuulõ opilasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Oll' üle 600 verevide puult mõrvat eräinemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Oll Ivvan-Petser. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll Jumalal kaq pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll Laisk Tat’o. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll Mihkal’ Mihhalavits ja ol’l täl kolq tütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll Mokoluka meestega häste tutva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll Mäeotsa talu, Sääl elli tütar Anu. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Oll Mäeotsa talu, Tirallallaa! http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Oll Vihasal Ivanil tuu kavatsus, et ku ma Riia puult sõida, syss ma tapa ar Petseri uma, Irboska uma, niq Pihkva uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olla oll hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll arqki kaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olle illos Eesti aigu: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Olle jäänüq tii pääle ja hääletänüq, et saiaq liina. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Olle kassikõnõ, kassil olle kats kanakõist ja kikkakõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Olle minnu armu kahn rawulick , sest minnu weggi om neine no\:rckade sissen weggeff , se+ +perrast taha minna kike ennambast kitta minnu no\:rkust , et se weggi Christussest minnu man ellako . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rk&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Oll esä-imä pahanu ja palsiq Jumalat, et timä näide tahtmise täütse külq ar, a es olõ nigu tahtsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll esäl kirotõt kiri pojalõ, et naasel om südnünü poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll esäl üts poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollet sinna se Iuda+ +Kunnigas , sihs awita hendas essi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%A4%C3%A4dikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ollgi, Kalki saarõlt tulligi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Ollgi joq sääl man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollgi sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollgi timä ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ` gi vsjoo! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ollgi õigus: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll häste süvvä ja juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll hüvä miil, et ma lää kaema, no om timä õks jo valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli' nata' sisse pantu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Olli Endel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Olligi kats kuud rakkõn. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olligi timä pähütseh, magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli jal sääntse sama käe, ku olliqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli joh üits tii ja kaits asja - sai üümaia ja tonte nätä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Olli jo vanast, kui ka no kõik talo naase ilma pükselda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Olli ka maja-asõmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli keeledü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Olliki lännü ja Nõuni kaudu kuigi Tarto tii pääle lõpus tagasi jõudnu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Olli kimmäs, et ku hobõsõlõ om kõrd raud ala pant, sõs taast saa nii aastas viländ. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Olli kyigil hüä meeli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/3.html
Olli kõtuli maah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Oll illos naane, jäi ilma ilosast naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli lännu' tõõsõlõ poole. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Olli lõuna vaheaig. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Olli ma jo küländ väikene. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Olli ma kar’ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli ma tarka taiva alla: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/2.html
Ollime Moskva illustraatoride laagren ja egäüits pidi ütele raamatule pildi tegeme. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Ollimi Gunnariga katõkõistõ, edimäne asi – lassõmi mastitulõ är, nuu omma kavvõlõ nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olli midägi varolist. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Ollimi üte puhma *3 veereh ja seimi *4 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Olli muatsõ kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll imäl illos' tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll imäl väikene pinikene, rakõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli naa' nii paari öid ar maanu, tulnu ka katsk küllä, käünü kõik talo läpi ja tahtnu säältki hinele ohvrit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Olli neid 7-8 tükkü är koks’nu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Olli nuur ja es julgu midägi küssü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Olli ollõq tettüq ja viina tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli olnu' nii, et peigmiis piät istma musta täku sälgä ja järve minemä, sõs saa rahakasti kätte. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Olli peestri ja naistõ ja lastõ jäleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli peris umadsõ, iks riigivanõmbaga üttemuudu! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/inne.htm
Olliq hääq saamisel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq jalq veleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq kapjuga tettü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq kinni, kavva nä olli, saivaq jalq arq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliqki pia järeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq kolmõkese sõsarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq ku kavva olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq kyigil naaseq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq löüdnüq ka vaadi rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq meeleavaldusõq šahhi vasta ja suurõq streigiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Olliq mõnõq luutusõq saiaq tüüd Mannheimin, a lõpos nuuq lää-s täüde ja Mozart sõit' (14. urbõkuu pääväl 1778) Pariisi, et edesi otsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Olliq näil kyik eläjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq näq kyik sannah, imä kolmõtõiskümne tütregaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq näq veäga ilosaq mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq otsnuq külq, a saa-as näile tuu voori joht midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq petserlasõq jälh bussin, minka tahtsõq rongijaama jõudaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Olliq piklikuq hõpõ rahaq, karratsõ anoma seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq sajaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olliq sa mul kos’ah, ma sullõ lää-äs, peräst lätsi sullõ pakma, sa minno võta-as, noq sa tulli mullõ perrä, ma noq kaq lääi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq sääl ütesä aestakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq timä rõivaq kyik kakutu veritses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olliq veenüq mõtsa ja esi laulnuq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli saajaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli suurõ Säksa sõa’, Vinne väe’ oll’ vägevä’, suurõp hulk jäi Säksa or´ast, meist sai viletsVinne viir. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
Olli sääl aktiivnõ ja nüüt, ku lää Räpinäle, om sääne hää tunnõ, teküs nostalgia. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Olli sääl küläh soldati üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli sääne inemine, kinkä nimega saa-i minna lunastust ja vahtset ello kuulutama. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Olli sõbraq kolmõkese ja tahtsõ minnä ööse rahha kaibma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollit 20 aastat tagasi Valgjärve telemastin tüül. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olli tiidüseh saanu tuu, midä ma tahtsõ, olli kaitsnu doktorikraadi ja otsõ vahtsit välläkutsit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olli tuu ülnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Olli täl umaq väeq kaq, kinga tä käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli unen ütelnu, et sii on rootsiaegne keller. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Olliva lõppun tandso tandsitu, lõbu lüüdü ja pillõrkaar peetü, siis minti ütte paika süöma, kus siis, kui tarvis olle – keetmä nakati: ja nimelt ernesuppi suitsu lambalihaga. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
"Olliva, olliva." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
"Olliva, olliva ilosa ao." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Olli veli ja sysar elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli õdagu soldaniq tennü tuld ja kynõlnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olli ütelnu, et ku kasume lääb sii kepp, sis saab Ruuts viil selle maa tagasi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Olli üts koirakene tullu, lats heitü tuud ja tull kainla alla paistus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Oll jalq esä vanajuudas, a tütärlats oll ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll jalq kolq veljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll jalq kuu kukruh, päiv otsa eeh, kihä taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll jo ar sanna viid elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll joq hindä nii arq pallõlnu, nigu kaarnas kan'd' tälle toitu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll joq vasta kikast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` juhus, et üte murdõpäävä kõrraldaja ütel`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Oll jälle valu küllen. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Oll jõulu puulpühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kaenu, mõtsah tattõ tallat ja jäleq kastõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ka haugas paugu päält läbi aknõ tarõh ja võtt kana arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` kah perämine aig! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Oll kaibõtuq jyy viirde hauaq ja kivitii pääl rööveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ka man ku püssakuul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kaonu ka latsõkõnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ka pall´o johtumisi, õt uppu ar’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Oll kaq man, hirnaht ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kaq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ka säält tuttava niimuudu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Oll kats kaupmiist, üts rikas, tõõnõ vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kaupmehel joq tõõnõ sada ruublit lavva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kavva oll arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kesväterä maah põllul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kolmas kaq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kolmõkeste velitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kolm üüd-päivä põlvildõ Jumala iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kullatsõ kossaga tütrik, kudi kullast kaputat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kuuljat jüränü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kuuvalgõ üö, ku nimä kõik - mehe ja naase, lapju käeh lätsi kivi poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Oll kõik külä kari, viimätse kui neläjalalise loomani, uma ütesa vuori ümbre õhi=tulõ arr käunu, sis aeti eläjä umma paika, ja üts ütine külä praasnik pühä Jaani tulõ veerehn alõs pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Oll kõrd aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll kõrd aigo, niq tull perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll küll kipõ, aga õigõs aos ollimi platsi pääl ja proovin. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Oll külq miil paha, a kirot’ kodo, et mis om, tuu hoitkõ käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol`l` kül ullil velil jo otsani nälg surmas, ni jovva as inäb eski hüäste edesi hõl`l`o, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ol`l` kül vanol kuro`l hirmsahe süä zirka pääle täüs tahtsõ tõisi naada ärr ajama, a midä, tigalaisi tull iks viel inämb sinnä, ni zulõ’ vanno kurrjo ja härgüdi, lindsi’ vaihõl kivide pääle, esi iks lauli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll kül väega hallus, a kuningatütär ka väega meeldü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll latsõkõnõ väikene täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll lubatu õga päiv üts naistõrahvas merde viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll läbi mõisa vaja minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll lännü arq müüdä, niq olõ-õs pallo aigugi, tul’l joq nigu mõts räksõ ynnõ, et kas ti mu tsigurit-vigurit es näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll mehel naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll mehel üts naane halv, tõõnõ ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` meil Kraave Siina, väega tark inemine, inemiseq olliq todaaigu ültse väega targaq ja abivalmiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Oll mis haigus oll, õks inne lastas kadõhuist tettä'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Oll must kaarnas süämeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll mustõlaiga vaene miis väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll naanu pallõma andist, et ma lää ihoalastõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll nigu kinni naglutedu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Oll nii, et töömeheq ku süvvä tahtsõq, oll kõ kala iih sõglaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll nii paks mõts, nigu kak'k arq rõivaq säläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll näil jalq viis poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll näil kokko kynõld, et sinnä üle jõgõ jahi pääle minnä, ja syss saa arq hukata tuu kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll näil uiboaiah tarõkõnõ ja sääl elli sandikõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll nännü veskikivvi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Oll nõial tütär ja piirimehel tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll olnu nigu kass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll opanu kyik, mis tööd tetä jaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll opat mastõr ehtä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll paabakõnõ ja oll täl kolq hanikõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll paja alt kaenu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll papil poig L’ooska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll pia talviny aig, pümme Märdsikuu hummogupoolik. http://seto.ee/category/jutuq/
Oll pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll pikkä aigu Põlvamaa luulõklubi Helem liigõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Oll pingi all tsakim. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll provv lännü syss minemä ja vana Udras tull umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll puuh illos tsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll puul inemist, puul vannakuradit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll puulpühä õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll rikas miis mustõl aiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sadanu maaha, niq valu raharõuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sann kütet, niq velenaane ütel, et sina olõt tii pääl väsünü, et mine sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll seletänü, et kas ti arvat, et mul nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll seletänü, et tuu om verevä lehmä kõtuh pungaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sikõh ja kidsi peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol`l` sis jo Turaku Jaan perremeheh, tuod mälehäse viel seogi põlvõ rahvas, tuo ka võtt keldrest rahha võlgu, a jovvva as timä tähtpääväs ärr’ massa läz`sis oravilõ käügi pääle, sääl kisti ka timäl käe’ jala’ kokko, nigu saa as liiguta as, tuodi säält mies kodo, ku tänt` ni sipõl suurõ valu käeh, ni saa ka as muido vallalõ, ku kai kost sai rahha võlgu muijalt ni mas`s` sinnä äärr’, sis ol`l` mies terve inne ku peräh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ol`l` sis kõigil suur murõh, et miä nu’ saa, sis läz` tuo poig, kell esä käküsih ol`l´, kaivas umalõ esäle ka tuod hätä, timä iks lasõ õs essä ärr’ nälgsütä, hot`t` määne hädä ol`l`, an`d` tälle ka perämäzelt suupärast. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll sis mies uma opiao ärr ni mõtõl, et nu olõ ma ka peris, valmis sepp. mass sis meistrele oma lubadu palga ärr, esi läts kodo, tekk sääl hinele sepikua üles ni tõi sepi nõo', pääle tuokesö naas rahvast sepile kutsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll soldan jo polak?s? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll suur himo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll suur, rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll suur uiboaid väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll suur uiboaid 2 väegä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Oll syss põrgoh üts kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sääl kavva oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sääl luu riik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sääl syss kui kostol tuu öö. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sääne sama lats, nigu inne oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll sääne vanaaolinõ sort - Oodervalt. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Oll sõlg käeh, niq hiit’ tälle tuuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ta nimä seolõ 51 maalõ ar sõudnu, opas 52 ta naasele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Oll tarõh ku välk ja pidä naist kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tett nii, et Miitri sugu om arq häönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll timäl nii suur karistus, nigu kolq päivä mindä-äs timmä kaemagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll timä puutnu hendäle pudi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol`l` timä sis jäll’ üzkõrra Peterbuurah kohtu pääl, ni tul`l` säält suutrõ õigusõ sälätävvega kodo tulõma, esi viel ol`l` tie pääl kit`t`nü, et ku ma kodo saa, sis olõ ma jäll’ lipartil säläh nigu kodas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll tulnu kodo, oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tulnu kodo seletämä, et ikkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tulnu kolq rüüvlit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tulnu me küllä, et laskõ siih ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tuuh tarõkõsõh suur kapp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tuu leping, et kuq sinnä lää, ütte veerand tunni uutmist ei olgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tuul mehel sumka vaja otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tuu paaba palotõt maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tykva pää õks puhmah terve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` täheoppusõ tunn`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Oll tä hinnäst väega arq pahandanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll täl kats poiga ja tull talsipühi edimäne pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` täl tävveline maja kraam käeh, olõ õs mistõstgi puudud, võidsõ tia mängi kah nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll tä palunu provvaga kynõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tõtõstõ illos pido taa pido Indsikurmun! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Oll tühi tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tütrik mõtsah mar’ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll tütär väega haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` ull` reisi iist kats`kümmend miljonit dollarit masnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Ollu nõiut inime. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ollu see ärg kadunu ku tuhk, Pal'lalt tuki ja tuhk lennänu õhun veel. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Ollu sii ärg kadunu ku tuhk, Pallalt tuki ja tuhk lennänu õhun viil. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ollus om mateeriä , mink molõkuliq ommaq ütesugutsist pudinist ja üttemuudu üles ehitedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ollus
Oll ussõ kõrval kats vaati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollussõ lämmidüs sõltus tuust, ku kipõstõ molõkuliq timä sisen liigussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mmid%C3%BCs
Ollusõq ommaq näütüses hapasnik , vesi , raud ja tõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ollus
Ollu tal aga ää miil küll. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Olluva kõik viimätse *3 ärä koolu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Oll vaja käändä' hüvvä kätt, a tseeägi (=kääni) kurra kätt. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Oll vanal aiga üts väega vaenõ mehekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll vanast katskümmend viis aastakka inemine syjah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll vanast üts kivitsakaj: väega vaenõ mies, tuo muudgu tsagi üöd ku päivä mõtsah kivipuoli õnnõ ni üts jumalapallõja käive ka tuod mõtsa pitteh, tuo puttu kibvitsagajalõ mano ni ütel tõsõlõ et sõbõr hõe, sa muudgu raot kõgõ kivipuoli õnnõ, kas sul sõs midä muud saa ai tetä, vett seo jo kõgõ rasõhõmp tüö ilmah um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Oll varandus käeh ja vägi - kattõ kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll vars kolq päivä ar, tull tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll veli sysarõga vanõmbist jäänü perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll viil aokiränik Päävälehe man ja dramaturg Talina Draamatiatri ja Vanemuise man. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Oll väega pühä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Oll vägimiis väega kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll` ynny paar`päivä sängüh. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Oll´ mul ime ilolinõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
Oll´ teedä, et ku edimäne lats (edimält sündünü) tasos, sis saa haigõ terves. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
"Oll´ tä hulgus üle hulga." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Oll´ viil kerikisandide nõvvukogo, kon küsti ruutslaisi käest, kumba kiilt piäss eelistämä. http://wi.ee/voro/
Ollõ anoma olli põrmanda pääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ollõh saanuq noq umaq mõtsaq ja maaq kätte, sis mõtsast eletäs ni pelätäs, et ku tulõ määnegi rahvuspark, sis om kõrraga kiildmidseq pääl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ollõ jõi poiss ärä, saia ja kompvekid pand karmani [taskusse]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ollõkorviq otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll õks mõtsa seeh süüte kaq, a rassõ oll kaitsa õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollõn 1871 . a. luud EKmS-i president 1872-1881 tekk' tä seldsist kirändüs- ja hariduselo keskusõ, kon tegelediq eesti keele uur'misõ ja normiir'mise, rahvaluulõ korjamisõ, pedägoogilidsõ ja populaartiidüsligu kirändüse hank'misegaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ollõn nuur miis suut' tä ärq lahõndaq kavva aigo püsünü probleemi: löüdäq tarviliguq ja piisavaq tingimüseq tuu jaos, et algõbralist võrrandit saanuq radikaalõn lahõndaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Ollõtegijä võisi’ üldä’, õt ku pikkä aigu tä om jo olt tennü’ ja kinkõ käest ollõtegemisõ kunsti opnu’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Ollõtuspühi om pääle lihavyytõ nädäli peräst ja pääle suvisõpühi kah nädäli peräst, syss noid pühäpäivi kutsutass ollõtuspühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ollõv olnu viil kõgõ parõmba maiguga liha, midä pererahvas elon om saanu… http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Ollõv tõisi viil ka umbrõugõs kutsutu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Oll ülnü, et kae, kae, mis sul keele pääl puru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll ülnü sulanõ, mis ma tööd nakka tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üteh taloh Härdö Ivvan (Kõõru k.) http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Oll ütelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üte puulpäävä sannah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts joodik sepp. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Oll üts lumbikõnõ ja nigu sääl silmi mõs’k’, niq korraga saivaq silmäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts soendus tah Valga puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts tarõpinikene kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts tohtri ja rätsepp kõ õpipoisiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts tütrekene ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts tütär halva tütär, tõõnõ ristiinemise tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts vaenõ miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts vana poissmiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts vana rikas sepp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts varas ja hulgus, käve rahvapetjä sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üts velenaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll üü arq, käs’k’ imä kodo tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oll’ Mäeotsa talu Oll’ Mäeotsa talu, Tirallalla! http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Oll’ Mäeotsa talu, Tirallalla! http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Oll’ Räpinä vallah väikene lambapidäjä, kümmekund lammast. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Oll’gi paras maa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Oll’gi timä pini. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Oll’ illos suvõpäiv. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Oll’ juttu, et talvõl piimä es olõ saia. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Oll’ lugu yte järve kotsile, määne om ka seoilma-ao kaarte pääl olõman. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Oll’ murõ, kuis peenükese tüüga toimõ tulõmi, a Võro mehe vidi vällä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Oll’ nigu üü, ümbretsõõri oll’ kõik vakka. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Oll’ nii hää sannakõnõ… http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Oll’ nätä, kuis ütstõsõga võiki tüküse hää söögi ja joogi silte pääle, kõgõ inämb iks sääl, kos mõnt tähtsät laatu peetäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Oll’ päält 19 000 euro, 80% tull’ eurorahast sis. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Oll’ suur juht, ma olõ sääne tsillemb (naard)! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Oll’ suvõ algus ja hirmus põud. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Oll’ sõs üü pümme? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Oll’ tahtnu minnu appi kutsu, a helü es tulõ vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Oll’ tunda’, et ka kirjäpant võro kiil joud latsilõ peräle ja kõnõlõs näidega nigu uma,» kitt’ Kalla Urmas. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Oll’ vaia vanõmba mehe ütekaupa läbi kävvü ja näidega juttu aia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Oll’ vaiknõ pühäpääväne hummok. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
«Oll’ vallus teedä, et ma ei suta esihindäle antut lubahust pitä,» ütel’ Priit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
 Oll’ vanaesä 110. sünnüaastapäiv ja tädi tull’ Tal’nast küllä, läts’ imä ja velega Vahtsõliina kalmuaida. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
«Oll’ õnnõ musta maaga,» ütel’ Tuudu esi, elon kuus sutt lasknu jahimiis. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«Oll’ üte päävä var’opaigah, ku helist’ mutikõnõ: kuulõ, kas tiiät midägi, ütel vanamehel om pini är kaonu,» kõnõlõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Oll’ üts pere, kon miis kah kirot’ naasõlõ kõgõ ette, midä tuu või tetä ja midä ei tohe. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Olnu avvu seeh põllu- ja eläjidõ pidämine. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Olnu nii keskpääväne aig; pääväkene paistnu õigõ palavahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Ol-nu olh18 sa sõs parsil, ni piä part kinni, külh ma ütsindä ka rehe ärr pessä, ku õnnõ ello jää." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Olnu pang üten ja viht tõisen käen. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Olnu peris ilusa tütrigu ja kaasavara kah kopsakas. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste4.htm
Olnuq Ilm kuumõmp, olnuq meil plekist nahk ja ku külmemp, sys iäst. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Olnuq talv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Olnu talv. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Olnu-us kuurõivit es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olnu vast juba mitu sada, kun perakõrd, kea kõik kah undama naanuva. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Olnu är nõiut. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ololinõ om latsõ nimi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Olo raput pääd ja ütel, et olõ-õiq. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Ol puul tunni aigo arq, ma anna sullõ kolqsada rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol siih üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olt esiq kah loodusõga seotuq olnuq - sovhoosi mõtsavahina. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Olti põlvili ja pallõld. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Olt jah." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olt ka tetti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olt tetti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olt tetäss, lambit tapõtass; õga söögilda saai ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olukõrd läts' kehvembäs 1775. a., ku hoovi tiatri panti kinniq ja Salzburgi tõnõ tiatri oll' suurõlt jaolt kinniq pant külälistruppõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Olukõrd muutu peräst perisorjusõ kaotamist 1816 Eestimaal ja 1819 Liivimaal , peräst midä naati tegemä valdo, miä olliq paikliguq val'tsõmisütsüseq; inämbüisi tetti noid mõisidõ kaupa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Olukõrd um hirmus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Oluq om kesvist ja viist tett alkoholiga juuk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oluq
Ol´l 15 aastat hobõnõ olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ol´l laud pantu kaldu, katolt puul lauda läts munatii. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ol´l´ timäl jäll noid vaesõkõisi ka väega hallõ, täü üs ärr hüätä, läz näljatselt süöjide mano et tälle ka mõni palagi viel saasi, a velekesil ol`l` jo söögikott kinnigi köüdet, ni käsi jäll nõstma naada, ütli, et nu inäb olõ õi aigu süvvä, kül tõstkõrd süöd jo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- "Olõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ' tuudi tarrõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Olõ Inglüsmaal pall’o näütüses hiina ni india köögi kottalõ opnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Olõ algusõst pääle pää pistü hoitnu, lasknu küsüjil mõistata, et kost ma tulõ, ja ku iks võlssi pakva, sis ütle, et Eestist, Võromaalt. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Olõ esiki lasknu tuud Vinnemaalt tuvva. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Olõ esinenüq kõigin suvõülikoolen. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Olõ esi tuud kor’anu ja mõnõ ravialodsõ omma kah lännü otsma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Olõ esäle mitu aastat sünnüpääväs suurõ autušampooni kinknü, selle et käümi esi kah timä man maal autut mõskman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Olõ havvah, kooni perse lätt külmäs otsani, niq olõgi valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ hinnäst kõik aig pruuvnu uudissiga kursih hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olõ hüä miis, juhada meile pillimeest! http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
- "Olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i Kaika suvõülikuuli vastavõtmisõ katsit egä perän eksämmi – tulkõ julgõhe! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Olõ-i aigu märki... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Olõ-i ant variantõ, kon om peräsilbi o asõmõl u , nt talo asõmõl talu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Olõ-i esierälisi illa. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
"Olõi hopõn, ta mul poig." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi häste meeleh kuna tuu om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi hää last kavva ristmäldä hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i ka noil sugulaisil, kelle üles löüdsemi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Olõi kel tüüd tetä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi kiä hako rago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i kohegi kipõt. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olõi kohegi panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi kohe kumardaqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi koh taah pangih piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõi kotoh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i kotoh, hetro'o, sele'es! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
«Olõ iks tahtnu tetä tunnih midägi põnõvat, et latsõ herevil olõssi ja näile vahtsõ as’a parõmbalõ miilde jäässi,» kõnõl’ Kiviti Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Olõi kunagi ööse kellä lööd, noq lüvväs kellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõi kuri, hüä om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i ma arvu saanu, miä tuust meelest lahuta. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Olõi meeleh, kuis tä timäst ka ar vallalõ sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi meeleh, mitmõ päävä peräst lät’s timä jär’ve pääle vii perrä tuu tüt’rik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi meil inämb su jaost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Olõi mett.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i midägi imehtä, ku vanaimä märgotas Internetti failõ üleslaatmisõst, laatmisõ mahust ja kibõhusõst. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Olõi midägi keetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi midägi, mi noq purjo joo õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Olõi midägi, taa sullõ palgast.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Olõi midägi vaia, tehnäq ynnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi mingaq kirotaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõi mul aigu tiqga siih märädä, vaija edesi minnä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi mul säidsend joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi mul tuupetäst mään’estki tõpõ ei suurt kaihho - pahandust olnuq, - syaaigu maja pal’li maahha, a kas sõda veit’kese palotas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i mu tütreq nii harnuq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Olõ-i määnestki äält, ei sõnna. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
«Olõ-i mõtõt olla CD-makk, et olõt nukan ja mängit,» tiid Toomas. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Olõi nii pallo rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi niq olõi kellelgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi niq olõi last kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi niq olõki-i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi nuist kaq papat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi nynagi verine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i nõudminõ, a hää olnu, ku inemine tulõmisõ pääväl viina es võtnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Olõi nüüd inämb määnestki jutusõ ajamist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-iq peris kimmähe teedäq, midä tuu lõvi tähendäs, a arvada või, et tä om köüdet kuninglidsõ lõviga, kedä või nätäq ka Roodsi vapi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Olõ-iq peris selge, midä tuu päälkiri tähendäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Olõ-iq teedäq, kuis tä vällä nägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Olõ-iq teedäq, miä oll' tuu tabõli otstarvõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Olõ-iq teedäq, pall'o inemiisi sääl elli inne hispaanlaisi vallutuisi, a näid võisõ ollaq umbõs miljon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Olõ-iq täpselt teedäq, kuna tuu om luud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
“ - “Olõi rahha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i rinnah sõbra sõlgõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/23.html
Olõi rõiva tegemist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi sa magama jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi see määnegi tohtri ant rohi, seo om kostki muialt tett. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Olõi siih hää, läki kauõmbahe!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i silmi, õi olõ siiba. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Olõ-i säänest tüüd! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Olõi süüki kostki saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i teedäq, kunas inemine naas' kiilt pruukma; arvatas, et paarist mill'onast neläkümne tuhandõ aastagani tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Olõ-i tegijit nii pall´o, ku vaia olõs´, säänest kriitilist massi. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Olõ-i tol päeval tähte. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Olõ-i tuu halv, a pelgä, et meile olõ-i viil peris teedä, et võimi ilma põh’alda massikultuuri katlan rahvana är kaoda. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Olõi tuu süükki! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i vaia pommipinni kutsu egä politseimiihi evakuiir'mist tetä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Olõi vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i viil jõudnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Olõ-i viil kiäki kuulnu, et nuu mehe olõs midägi võro keelen ütelnü vai lasknu kuigimuudu vällä paistu, et Võromaa om näile midägi rohkõmb ku üts kotus, kon helü kokko kor’ada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Olõ-i viimädsel aol üldse võtnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Olõi viin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõi võls’s, ku üldäs, et ku Jummal and rikkust, syss Juudas sikkust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-i õigõ, meä üldäs: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/14.html
Olõja vastsi seo pääle: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Olõ joq kuus aastakka olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ ka tuud miilt õt seto süüke-juukõ jm võistluisi hindasi õks komisjon, või olla muidogi mano rahvalemmiku valiminõ. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Olõke-es pini, oll raha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Olõki-i inämb siugu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõki-i inämb tuud tütrikku, mis ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ ki is pal`l`o aigu, kobõ ka tütrek vuotõlt üles ni ärrki rätsepä kõrvalõ sängü, sääl nimä naksi jo jutolo, hullsi, hõkõrdõli ni heitli, väherdeli nigu imeh ol`l` kullõlda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Olõki-is ust Mihala kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõkiq konnarõivit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-ks ehtnü ehtilla, vaesidõ vaihõlla. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Olõ_ks rõõmsa, neiu ime: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Olõkubu ol’l pant palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ kuulnu külh, et mõni lask faasi (220 V) kar’ussõlõ sisse, a tuu om inemisele ohtlik. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Olõ käänetäs tuusti ja pandas kohe vällä külgemaad, pada kõrvalõ, kost mõsti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõ külq süüke söönüq jaq juukõq joonuq, setä imeht olõi viil nännüq, et uguritsal kivi seeh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõman om ka sannan iho pääle määrmises miisegosid - sannamesi linaõliga ja sannamesi tsilga pedäjätõrvaga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Olõman om kats varianti, mink vaihõl valli, kas peris mähkmerõivanõ lapp vai harilik marlilapp, midä saa sis vaihta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
- “Olõ maq kaq joq pal’lo käünüq, pal’lo kuulnuq, mõista pal’lo kynõldaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõmi RMK mõtsaülembä Palo Aguga samma miilt, et määnegi majaja-, tsia- ja põdrakah’o jääs, olõ-i midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Olõmi immä hindä mano kutsnu, a tä taht uman koton olla. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
«Olõmi innembi tennü tutvas nii soomõugri ku naabri-rahvidõ kombiid, a umma vanna Võrumaad viil tutvustanu ei olõ,» kõnõl’ Mõnistõ muusõumi juht Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Olõmi latsiga tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Olõmi löüdnü riigigümnaasiumilõ vahtsõ direktri – Kurvitsa Karmo, nuur miis, kellest või pall’o luuta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
9 Olõ mi naase' Setomaalta ... http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Olõmi peremehe, mitte nii, et mõts om käen, sis möömi är ja saami raha ja mi asi inämb ei olõ! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Olõmi pruuvnu tetä ütitsit üritüisi. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Olõmiq huvitõduq kuuntüüst vabakutsõliidsi ümbrepandjidõ ja toimõndajidõga. http://www.lingua.ee/vr/meist/pakumiq-tuud/
Olõmiq läbi tennüq Trados Studio projektijuhtmisõ koolitusõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Olõmi siih uma kooriga eiski mitmõl vooril mõtõlnu, õt vaest sjoo aastaga lää`i, õga sääl midägi inämp tetä õi olõ. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Olõ, mis kuuljat mõskõh all olli, pandas kohe tuusti kaartõala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Olõ mitmit aastit ilma kaenu – kuigi luudus om veidükese iks sassih kah ja ei mõistaki kiäki inämb täpsele üteldä – ja arva, et seo kuu keskpaigah piässi külh tulõma kõrralik talv ja om jutiga piaaigu märdsi lõpuni vällä,» märgot’ Räpinä aianduskooli luudusõ-oppaja, jahimiis ja tsirgu-uurja Lepiski Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Olõmi tuu raha abiga võistluisil saanu kävvü ja kats robotit kah mano osta. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
«Olõ mullõ emmes!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Olõ murrõn, et parhilla tetäs säänest vahtsõt jahisäädüst, mis kõik pää pääle käänd ja Eesti jahindusõ traditsiooni vällä koolõtas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Olõ nelä latsõ imä ja sotsiaaltüütäjä. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Olõ nigu vana traktor: ku käümä är tõmmatas, sis liigut õnnõ!» muheli Leili. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Olõ ni olõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Olõni vajju joq mõlõmba maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Olõ nõuh, et saa-i tetä savvulihha müügi jaos tuuh sannah, koh ma hinnäst mõsõ,» kõnõl’ Veeroja Eda ja om nõuh tegemä vahtsõ sanna liha suidsutamisõ jaos. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Olõ nõuh iihpuul kõnõlõitõga, õt piat eishindämano jäämä, tohisis asja lasta ollõsummõrist minnä. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Olõ panti palama ja pott kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ pruuvnu õks sääl kävvü ja latsilõ näüdädä, kon kiäki om. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Olõq hää, kirodaq uma pruukjanimega köüdet e-postiaadrõs. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/nimega-sisseminek-osaliisilo?view=reset
"Olõq kalg!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/23.html
"Olõq kalgi!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/1.html
Olõq kyik’ esiq, teräq esiq, agana esiq unikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olõ q nopõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_4.html
Olõq terveq tulõma lõunaeesti uma keele listi! http://lists.ut.ee/wws/info/louna-eesti_keskus
"Olõ q vihhas´!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_23.html
Olõ sa kotoh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ sannasõbõr nummõr üts, ütskõik, määne sann om, a suidsusann om muidoki esieränis spets. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olõs hindästmõista, et taad – miä om mi ümbre ja mi seen – oppami seoilmaaigu ka koolin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Olõsi ma umah vangikuah tagasi, koh ma inne olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõsi minnä otsma (naist), vaest saa kätte viil kost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olõsi mu käeh kyik, ma lääsi rutu peräst sisse." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõsi mul oma hobõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/10.html
Olõsi vaaja seta maailma veidkese koko pitsähütä, saasi orga ja mäki, saa mullõ ka tehno. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Olõs julgõolõku är hiidütänü: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Olõs keda viil nii kõvva olõssi, sõs saassi õigõ rammu kaia. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Olõs kiip olnu, ma olõs kõrraga tiidä saanu, kelle pini om. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
“Olõs ma kaq saanu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõs ma kaq saasi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõs ma ka sääl, koh mu kuninga pruudilõ sõrmust tetäs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Olõs ma sääl olõsi, koh mu kuninga pruudilõ saapit tetäs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Olõs ma tiidnü, sis ma olõs nä kõik är tapnu." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Olõs mullõ ka majakõnõ saasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõs mullõ näid nätäkiq saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõs mul nuuq kodo arq saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõs näide seeh üttegi kopigukõistki. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Olõs ostnu bussi Türgist, Saksamaalt vai Skandinaaviast, olõs massumasja masnu kolmandigu võrra inämb. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Olõs saina üleväl ja kõik! http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Olõs sa mullu mullõ tulnuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/20.html
Olõs sina mullõ tulnu / Kanepi khlk. rhvl. ; sdn. T. Torop. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Olõssi patt võlssi, et ma seost pääväst midägi mäletä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olõssi tüüldätüülisil tüüd... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/margo.htm
«Olõssi õnnõ kodojänessekasvatajit!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/uudis.htm
Olõs sõs, et tiatrirahvas ajanu umma asja vai olnu lihtsäle õnnõlinõ nii, et olõs põnnõv kaia, minka üle nä rõõmsa omma. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Olõs ta üte tulba otsah, a kolmõ tulba otsah, kõvastõ kinni vaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõs timä tõbras teomehile kah, vai hott ku võrrakõsõgi lubanu, sis saanu timä küll hulga rahha hinele kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Olõs tuu 7851001 viil tüütänü, sis ei olõs midägi väega hullu olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Olõs tüü kah viil. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olõ-s vaesõl naasel jalgu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel kässi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel kõrvu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel kõttu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel nynna. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel persta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel pääd. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel silmi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõ-s vaesõl naasel suud. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/10.html
Olõs võinu tuvva pangiga kreissae mano vett, a nii är hiitüt sändse as’a puhul, et pää ei tüüdä inämb,» ohas’ Malle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Olõs´ elo ette tiiäs´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/32.html
Olõt Ruusa suvõlavastuisin mängnü. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Olõtamiq, et mõõtja oll` latskõnõ ja tää käest küstäs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Olõt armas, olõt armas kodokanti. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Olõt eloaig Koorastõn elänü? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olõ tennü üte luu, «Hummok». http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olõ terve, tarõtütär, kiä luu kokko korias, köüdi valgõ räti sisse, veie mõtsa kannu otsa: säält sai jälki jänesekõnõ, innemuistine eläjäkõnõ. http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Olõt esi taa palkmajatüükua üles ehitänü? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Olõt hulga märgotanu jumala olõmanolõmisõ üle. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Olõti IRL-i liigõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Olõti geoloog, tennü siiämaalõ tiidüstüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olõti jõudnu Võrolõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Olõti ka olümpiaatõ kõrraldaja. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Olõti kõva pilli- ja laulumiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Olõti ütelnü, et teil ei olõ Hispaanian suvilat. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Olõt ka tuud miilt, et vana Võromaa asja võinu ütitsembält aia? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Olõt naanu päält pillimängu ka laulma. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Olõt näist iinkuiu võtnu? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Olõt saanu seo kandi küläelo vidäjäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Olõ tsihtasutusõ Mooste Mõis juhataja. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Olõt sääne nigu olõt, a õks jäät luudusõ imes! http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Olõt ti or´aq, käüt küüräh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/15.html
Olõt tuud ütelnü, et võrokõsõ, kihnlasõ, saarlasõ, mulgi ja tõsõ jäävä kavvõmbas alalõ, ku ütidse eestläse. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Olõt tuu pilliga rahul vai tahassi peris Teppo Augusti tettüt pilli saia? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Olõt uurnu umast kodokandist peri imetohtrit vanna ja nuurt Surri. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Olõ tähele pandnu, et mõnõl inemisel õkva ei viä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Olõ tähele pandnuq, et kir´akiil om kangõp. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Olõtõ ti tiidlikult uma tegevüse planiirnu ni, õt rahvas ei nakas sälätakah väist sälgä lüümä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Olõt ütelnü, et su jaos om tähtsä hingerahu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
“Olõ vaiki ja puhka, kül mi järge jõvva.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõva kerikot ku tette, sis tuu tekkij (vanakuri) ütel, et ku kiä ütles ar, mis kerigo nimi saa, sis saa tuu säidse püttö kulda. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Olõvat vana vaim naistõrahvas olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Olõ viimätsel aol kahitsõnu tuud, et Valgõvenest är tullimi. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Olõ-õi' 69 määnestki 70 talokõist näta'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
- Olõ-õi kotoh. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Olõ õi ma vastussit saanu. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Olõ õi midägi`, süö iks pääle ristämmä puol piimätsit hernit! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Olõ-õi naist midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õi nii! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Olõ-õiq määne soga, leibä kastõtas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Olõ-õiq potikuurmat, ei täütätünni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayneli.htm
Olõ-õi seto teele otsast lakahtada'. http://www.setomaa.ee/
Olõ-õi susi nii suur, ku kõnõldas. http://www.setomaa.ee/
Olõ-õi ussi, ei paju, a tare täüs rahvast? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Olõ õnnõlik, et saatusõ sõrm Tiiulõ mi kooli ussõ kätte juhat’. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Olõ-õs aigu oppiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Olõ-õs imp31 ütte hannigi ja laul': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Olõõs inämb kohki üüd olõkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs kaatsuga harinu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs kaonuqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs kavvõkõsõh kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs keppi vaija ku kaugõistõ küünütägi, läts uakõnõ katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs kimmä meelega, oll lolliperrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs kivist kavvõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ õs kiäki tuud nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Olõ-õs lats arq ka ristit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõõs lat’si näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs meil tülle kaq ja kiuslõmisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs midagi tetä, paabakõnõ jäi ilma umist hanikõisist, võiust ni' vei sannagi viil rebäse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Olõ-õs näil muud midägi, ku üts häräkene oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs ristiinemine olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs rohkõmb latsi ku ütsainus poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõõs siih kaugõl es olõq, kiä tap’p soe ärä ja nakas’ nilgma - ris’t ol’l kaalah olnuq - löüs’e ris’ti naha all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs silmi sukugi olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs sukugiq pahanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs tahtnu tetäki'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Olõõs tahtnu tetäk’iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs tarõh kedägi, muudku Migula puusli ol’l’ nukah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs tuu kaq lähembähe rühknü, kõ üte maa päält takah ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs umma majja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Olõ-õs vaija panda imä saiapätsi mutta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Olõ-õs üttege eläjät pääh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Olõ ütelnü, et är panku eläjät sinnä laudanukka, et tuu nelä miitre pääl omma sul kõgõ eläjä haigõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Olümpiaadilõ kutsuti veebiviktoriinil «Ütski tark ei sata taivast» kõgõ inämb punktõ saanu opilasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Olümpiaadilõ pässi Orava koolist kolm opilast, a kats jäivä tuus aos haigõs ja nii läts’ki Marta ütsindä Orava võrokõisi avvo pästmä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Olümpiaadilõ tull’ mõõtu võtma 11. klassist 14 ja 8. klassist 20 opilast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Olümpiamängoq om suur riikevaihõlinõ spordisündmüs , kon tuhandaq sportlasõq pia kõigist maailma riigest võikõlõsõq väega esiqsugumaidsil spordiallol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ol%C3%BCmpiam%C3%A4ngoq
Olĺ näid tśastuskit kah! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_09_laul.php
Ol’ kangõ paastu aig, vana paastu kes’kmäne nätäl’, ris’ti nätal’ , kannahtamise ris’ti nätäl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l Il’jä kat’s aastakka sääl mõtsah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l aastaga aigu, syss tuu jauh ja võid kygõ jakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l eskiq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’lgiq kolmõpäägaq kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l hopõn’ katõtõiskümne varsagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l iks noid kül’li kah, koh om võet miihhi kül’lä ja jätet tüt’rele iks maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’li mõtsah üt’s passataja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’liq jalq sääl müürü takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’liq kavva ol’liq, lät’s hin’gli mehele mano, et min sa sin’näq, su naan’e om sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’liq naanu leibä trot’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’liq nii vihasaq, et sõda es saaq kyn’diq, pidiq lammõma kummalõ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’liq tuud ka õks nüh’knüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’li syah ja kyigih arq, vallu tä es tiiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jah vanast kõõ suur’ pido ja viina juumine migulapäävä Pan’gavitsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jalq kolmõkese velitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jo ar viid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jo kolmas kunigas saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jo müür valmis, niq vihhas’ kuningas kaes Meremäe päält, et noq jalq om krepost tett, parhillaq olli ynnõ ütegaq hädäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jo peremiist kõõst ar sõimanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l jo rahvast pit’e teedäq, et pühäpäävä Pan’gavitsast mindäss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l järvest joonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kan’dli all rõiva pal’knakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kaonu kah timä, nigu kiäki tiiäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kats hatakõist, tapp tarõtütrik nuuq arq, an’d’ süämeq herräle süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kats miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kaup tett nii, et ar’a põimtaq ja käändäq ja hak’ki pandaq kyik’ val’mist in’ne päävä minek’it, sõss saa kolq ruublit palga ja õdagu süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l keriguaig arq, niq kolmõ pühäsega naat’i minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kestpäävääne aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kogoni raisku lasknu ar hin’dä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kolmkümmend aastakka inemine suurõ mere veereh, passat ja pallõl Jumalat suurõ kõo all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kolq vaestlast imäst jäänüq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l koolih nii kõva, et sinnä, koh midä puttõ, kas lei, vai võt’t särgi viirt pite, kõ pässi perrä, kakõs’ mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kuningal üts tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l käünüq ümbre, õks käünü ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l kõrra aigu, tul’l tõllagaq üts uhkõ provva jaq nakas’ umma ohtu kaibama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l küsünü jumalalt, et langõgu tuli näile pääle, pik’setuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l küsünüq kõrda vanõmbast noorõmbaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l lännü alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l lännüq kaq kraavi pite edesi niq arqki kaonu silmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ol’l maanu niimuudu, et pää mehel üsäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l meil edimäne lat’s, pernaas’ega magasi sän’güh ja lat’s ol’l häl’lüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l miis mõtsah kuurma ala jänuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l must-tsirk kaarnõh kaq kõõ tammõgaq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l mõtsah üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l naas’el villanõ kangas üleväh, väega kakõs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l nätäl’ arq, sülel’ kaarnitsa kulda arq, ol’l maja käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l opanu, et Jumala synna siih manigui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l rikas vai vaenõ, pühäst iks võt’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l rüülide iist ten’nüq hin’däle raudaia üm’bre maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l syjamiis lännüq, ku kavva lännüq tuu kir’ägaq, kaenuq, et käänä maq siiä üüsest, et väegaq väsünüq olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l sõda jal Meremäe otsah pääle tulõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l sõss jal kunas tõistkõrra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tahtnu umma andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l taloh hulga hobõsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l temä tuu suvõ kar’ah arq, anti palk kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tennü tulõ tanomihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l teretänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tett söögi anoma külge jo niimuudu, et ku käe külge pand nii surmas saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tettü kloostrile päivi, a mina tuud ei mälehtä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tii veereh naane, vael’d’ kaost kaivo vett, kaalaniq hämm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tulnu kodo ütest paigast, ol’l ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tulnuq sannast kodo, ol’l pandnuq inne hobõsõq paika, ol’l syss kõrrast teretänüq, et väümeheq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l täl illos’ uibuaid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tälle kaq tsusanuq jalapahkmõst mõõga läbi, et prooviq noq esiq kaq, kas hüä om saistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l täl papõr peoh, et mastõr tettä sinnäq ja kõik kuis tä elli ja mis tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l täl üts kärnäne hobõsõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tõbi ka küläst kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l tütär kuulnuq takast, et ilosahe mäng. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l ujotanu tedõ kõrra aigu sääl mot’silat pit’e, nigu häs’te ar häm`mü, syss las’k val’lalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l usumuutmine; sai tõõnõ kunigas ja naas’ tõist usku sääd’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l vaenõ pois’kõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l vaia vahtsõnõ arherei kor’adaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l valgõ otsaga vars, õs olõq musta varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l valõhtõt Karnila pääle Ivvan’ Kroosnyilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l vili nurmõ pääl ja naati vilja varastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l väega illos’ suur’ kell. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l väega läm`mi päiv, timä ai nurmõh maad üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l yks keväjädse migulapääväniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l õdaguni sääl ago iih kuivanu um`mi rõivit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l õgal ütel tükk iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l õks tuu noorik ülnüq, et tiiäi kost kärshaisu tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l ülnüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l ül’nüq, et ma in’ne koolõi arq, ku Litva sõda tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l üts esä ja ol’l kolq poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l üts väikene tütär viil kotoh, võt’t tuu kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l üt’el inemisel kolq tüt’ärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’l’ üts miis lännü suurõ puukuurmaaga ja ol’l mehel kaldunu koorma maaha ja jalgu pääle ja oll miis ja koorma suurõ mua seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ol’ om tett ollõleeväst, mia om kas hindäl tett vai poodist ostõt. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Ol’ piat olõma vähäbält nelli päivä vana, suhkri õga sepä maiku tohi-i tunda’ olla’ ja tohi-i olla’ ka’ mesimakõ. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Omaan , ammõtlidsõlt Omaani Sultanaat , om Aasia riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Omaan
Omaaniga om Pakistanil ütist merepiiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Omaani pääliin om Masqaţ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Omaan
Om abielun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Omakultuuri päeväl kuulutedi vällä ka muinasjutte võistukirjutemine. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Oma käigu pääl tulli ta viimate ütte väikeste mõisade. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Omal mehel kõ süä haltas, kuis timä sääntses jäänüqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oma mõttit võip linnavalitsusele vällä pakku 15. veebruarini. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Om andno suurt abi haigelle ja om ka' suur tasoja ja naistõl "paaba'" (ämmäemand). http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Oma nime sai ta tuuperäst, et Rootsi sõa ajal olõvat matetu pallo inimesi sinna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Oma osa Leila loominguh oll’ ka Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keskusõl, Tarto tandsuklubil ni Võro Instituudil. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Oma salasikõnõgi, koh elli! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Omatsõq ommaq jo õdagu kokko tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oma tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1998 "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Om avaldõt kiräviisi ja keelestandardi põhimõttit ja võro kiräkeelen soovitõduidõ sõnamuudõ nimekirjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
"Oma õks võtat." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om ehitäjit – noil om tüüd väega pall’o, kõigil om jär’ekõrd! http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Om eski kirotõt programmõ, mink abiga om võimalik umast pildist (nt digitaalsõst fotost) hindäle sääne mäng tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Omgu selet vanemb poig oma unenäo küll ärä, a nooremb es lausu sõnnagi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Om hulga nuuri kirotajit, kiä uman tüün võro kiilt pruukvaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Om häste tüütänü, ku omma mädädse haava ja põlõtigu,» seletäs tohtri. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Om hää haigustõ vasta hindäle niq eläjille. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om hää miil, et seokõrd mängvä mi pidol Randvere Jaani juhatusõl orkestri ja Uma Pido bänd. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Om hüä ku üteh om pant ka’ määnegi jutt tegemisõst. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Om iks peris kurb ja naabri kah ei jõvva näid kaia: säänest tüüd om nii vaia! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Om iks rannah rassõ elo. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/i/2.html
Omil elopäivil olliva nemä väega halvaste elanu, nii et näil ööl es ka päiväl rahu es ole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Om illos nii ku tui. http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
"Om illos päiv..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Om jah! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Om jalki sään’esama olnuq, viilgi ilosap, ku ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om jo eräle ar tuud huunõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om jo hirmsa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Om jo nagõl val’mis, kohe kosilasõ jumalat ka pandaq ja rihtsä pand sin’näq ja uma pühäserät’i pand pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om jo parõmb, ku hümn kujonõs esi – rahvas laul tä hindä süäme perrä vällä ja tuu om pääle pito kõrraga kuulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Om joq veert nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om jo üt’s mungakõnõ - Tihhan’ kuts(u)tass - tuu sääd näq kygõ minegi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om ju hää ellä uma perrega kodukandin, parõmb ku kongi muial. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Om ju nätä, et siandse viguri om vällä mõteldu, et raha kokku kaapi. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Om jäänü siiä rõuku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om ka küländ ütlemiisi, midä pruugitas, ku mõni inemine häid kombit ei tunnõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Om ka mõnõlõgi halli-sõijalõ abi ssanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Om ka niisama eläjä- ja tsirgunimmi, nigu Ilves, Hani ja Suq uma nimigi. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Om ka opnuq Tarto Ülikoolin kirändust ja rahvalaulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Om kaq illos' poiss, kullanõ keppki käeh, maka tütre kõrval. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om kats´ alospõh´akivimit - liivakivi ja paekivi, tuust olõnõs ka taimõstik, mõtsa-, eläjä- ni kalakooslusõq; sis erinev ehitüskultuur - meil siih puitehitiseq, sääl lubjakivivööndi pääl kiviehitiseq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Om ka tõisi kotussit, kon õigõ külänime pruukminõ om tävven jõun, a vald ei suta tuud ammõtligus tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Om keeleruumi segi aetu. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Om kikkit ja om poigõga kannu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Om kirotanuq võro- ja eestikeelitsit näütemänge, juttõ ja mälehtüisiraamatit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Om koguni pilditegemisega nõun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Om kolmõ sorti inemisi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Om kotun." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Om kupal’lo aigu, Mikul’ jal mõtlõs: ta vaenõ miis’, kuis täl tõõnõ tütär’ ka saasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om kõrrakõnõ maad minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om kõrraldõt suuri meeleavalduisi egäl puul Kõmrimaad nink nõvvõt vahtsõt muudu keelepoliitikat. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
«Om külh». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
"Om küll." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Om külq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om külq, a om viil ristmäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om lainat ka eesti ja soomõ keelest, a peris uma võro sõnavara alalõ hoitmisõs om üle võet võimaligult veidüq sääntsit sõnno, mink kotsilõ om võro keelen uma sõna olõman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Om 81 last, kümmekund last käü ka naabrivaldust mi kuuli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Om latsel siutõbi, sis värises täl pää ja pilisese silma' kui siul. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Om laul / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Om laulõ, midä kõik tiidvä', a ka säändsit, midä inämbüs rahvast edimäst kõrda kuuld. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Om lugu nii, sõs või jo kõrraperäline kõrva puhastaminõ kuuldmisõ jälq selges tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Omma Hallastusse perrast on temma meit önsax teinut Uestsündmisse Pessemisse nink pühha Waimo Uendamisse lebbi, kumma temma on welja wallanut rochkeste meie päle Jesusse Christusse meie Önnistegia lebbi, et meie temma Armo lebbi oiget nink iggawese Ello Perijat olleme lotusse lebbi, se on töest tössi. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Om maid maailman tuhandit Ja rahvit mitmit miljunit - Üitsainus Mulgimaa! http://www.laulud.ee/laul/mulgimaa-184.aspx
Om maid maailman tuhandit Ja rahvit mitmit miljunit - üitsainus Mulgimaa! http://www.laulud.ee/laul/mulgimaa-184.aspx
- Omma noo nii kolm nelapääva õdangut tennü, kaop soe tõbi mant, ja lats saap terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Omma olõmah kidsihaina. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Omma pallipunktisüstemi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Ommaq arõnõnuq matõmaatikaharoq, miä ommaq ommaq hädätarvilidsõq s'ooilma-aigsõ arvoteooria jaos: kompleksanalüüs , rühmäteooria , Galois teooria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ommaq jo pia liinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ommaq lins ja sarvnahk väega kumõraq, sõs lätt nägemine lühkeses, ent ommaq nimäq väega veidüq kumõraq, sõs näge silm kavvõdõhõ parõmbuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Ommaq mul kotoh kolmõq kängäq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/36.html
Ommaq sääntse kotusõq niite pääl, põhjalda lätteq, koh nä kääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ommaq sää teeveereh päähalva hobõstõliseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ommaq tuudaigugi olnu moodunimeq ja nimemooduq. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Omma tüüpprojekti, noid saat talvõl ette är tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Om meil vell´ol maja matal´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/4.html
"Ommen ei tunne sa minu muialt, kärbläne tahap mulle silmä lennätä, sedä irmuta ma nõnarätiga." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Ommenes 31 om sul must täkk opeta!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ommenes piä ma serätse tsirgu 33 kinni püidmä, nigu kuningatütrel om; kost ma tiiä, kas ta varb lase vai varesse vai mõne muu linnu võtap? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ommen tuleva kolm naesterahvast siiä jõkke tsuplema, kaits paneva oma rõiva ütte, üits esierälde 14 , sis mine, aa tolle ame 15 , kes esierälde panep, sälgä, a ärä sa mitte näitä, et ame sinu sällän om, kui na ka sinu küll palleva 16 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Om minust haigõmbidki inemiisi, kiä tegutsõsõ kõvastõ puutriga. http://www.els.ee/index.php?page=108
Ommugune ülesstulek no tuu iks (= ikka) `olli küll üits kius ja rišt. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Om muidoki innembidegi joba uma lipu kavandit tettü. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Ommuku es mäletä tä ommist ädäpäivist ei ka omast pruudist kõge vähämbät midägi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ommuku, ku ülesse tullu, ütelnu üits poiss tõisile: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Ommuku lastel esineme sõiten om tii nõnda ull, et piat esiki auto seisme jätme. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Ommukupoole arjutive pillimihe kokkumängu ja õhtu olli simman. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Ommukus olgu kivisild sul üle järve tettu, kui sild valmis om, sis kutsu minu kaema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Ommukus olgu sul mõts raotu 28 , kütis tettu ja õlu tettu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Ommukus olgu sul nella tii arude päält katessa süldä pikk, katessakandiline palk ärä tuudu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Om mõni ka Orava vallast? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Om nii, et ku käüt üten huuldõkodon, sõs jo ussõst sisse minnen lüü kusõhais nõnna, a ku läät tõistõ, pruugi-i edimädse huuga arvugi saia, kon olõt,» tuu Trolla näüte huuldajidõ mitmõsugumadsõst ammõdimõistmisõst. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Om nii segä-, miihi-, naisi- ku latsikoorilaulõ, säälhulgan kogoni kats punklaulu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Om nu\:d sinno usck no\:rck , sihs peat sinna jummalat pallema , et temma essi tahas sedda kinnitama\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mingi&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Om näile määnegi tarkus edesi anda? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Om näilgi uma õnnis aig. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Om nätä, et nii latse küll edimest kõrda ei laula regilaulu ja ei tantsi rahvatantsu. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Om nätäq, kuis 1973. a. hind äkki nõsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1973._a._nahvtakriis
Om nõsõnu arvoteooria ku umaette matõmaatikaharo hindätiidmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Om olnuq Analüütilidse Filosoofia Seldsi seminäri juhõndaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Om olnuq naistõrahvas ja om nisaq olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om olõman kitsarüüpmeline raudtii Lillafüredi ja Miskolci vaihõl, midä ungari keelen kutsutas Lillafüredi Állami Erdei Vasút (Lillafüredi Riiklik Mõtsaraudtii). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Om olõman mitmit arvamisõ viise, miä lupassõq olõmanolõvist hulgõst vahtsit tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Om olõman mitmit perre tüüpe: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Om olõman muutmiisi registri , mink abiga saa kaiaq tõisi tettüid muutmiisi ja teedüssõnaraamadu edenemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Om olõman ü -lõpulinõ diftong ja kimmäs vabahelükokkokõla (nigu võro keelengi): keüs - köüds, käümä - käümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Om, om pääle jal kyik aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om, om tarõh latsõgaq, ei olõ kingaq synna saataq mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om op´nuq Tarto ülikuulih aoluku ni lõpõt´ Luua mõtsakooli mõtsanduse eriala pääl (1985). http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Om osa inemisi kiä käävä-kandva rõivit kuigi hobrotsõhe, räti-nuustak pääh, põll lühkokõnõ, koss kukruh jm. Seto naane piat õks illos olõma. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Om perrit, kon latsilõ om kõik soetõt: jalgratta, ATV… http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Om pihlõl sügüse pallö marjo, sis saa vihmanõ süküs. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Om, piimäauto käü kolm-neli kõrda nädälin, Sireli talost saa lammast tuvva. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Om plaan tetä kuuntüüd seo nuka rahvaga, kutsu vanamemmi kuuli kõnõlõma, kuis vanastõ eleti, ja opada näputüüd. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Om püttü käst pandaq ja laskõq mere pääle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om raholiisi inemiisi ja om säändsit, kiä omma hinnäst üles poonu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Om ritk ts´uralõ miilt müüdä, sys tulõ ka appi kaksõmma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Om see sündinü, sis andas egäle ütele amet; esä oppas mõnõlõ Meie-essät, mõnõlõ jälle muud, ja imä laul aho otsal, paklaq langategemise tarvis näpo vahel: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Om soendi moonutusõst valla saanu', kodo jäänu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
"Om sul häste julge südä," kõnel teomiis, "sis võid sa julgeste sinna üümajale minna. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Om sääne päivinänny ja väiku, a mi arost väega hää. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Om tah tali & jumala kaonu. http://wi.ee/voro/kiranigu/merca/
Om talv’ ja telekavaht’misõ aig. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Om teedäq, et sääntsin as'on võistõldiq joba antiikolümpiamängel 776. a. i.m.a. S'ooilmaaigsil suurvõistluisil võistõldas inämb ku 40-l kergejovvustigualal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kergejovvustik
Om teedäq juhussit, ku lasits murd maaha hindäst suurõmba eläjä, näütüses jänesse . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Om tennüq ettekandit Kaika suvõülikoolin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Om tennüq võrokiilseq umaq synaq (paroodiaq) võro laulõlõ “Haani miis`” ja “Kynõtraat`” (Contral “Okastraat`”) ni võrokiilsid kaverid ka ingliskiilsile poplaulõlõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Om tiid pite, ei tii veert pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Om toimõtanuq poliitikaaokirjä Side 1956-92. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Om tuo arstmine ilma abita, sis ei olõ jall parembat, kui otsku kolm sivvu=pääd ja hannda, panku nuo lämmä vie=sisse, ja mõsku tuo vie=päält last, sis saavat ummõhtõki abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Om turismikõrraldaja ja ökokülä arõndaja, kes esi toimõndasõ. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Om uurnu väljo kvantteooriat ja tsibipudinidõ füüsikat ( deuteeriumi müümolõkuli luumisõ resonantsmehhanismi idee, korgõmbidõ spinnega pudinidõ teooria kausaalsusõ uurmisõ meetod), om ao, ruumi ja välä vaihõlidsõ sümmeetriä perrä tulõtanuq stringiteooria alosvõrrandi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Om vahtsõst tullu aig Tarto Vaimo valgustõdaq Schmalzi sõnomidekka. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Om vannosõnno, miä iks viil rahva siän elässe; om «peris» ütelüisi ja om viguriidsi lausit, miä omma kas nimelt vällä mõtõldu vai esihindäst sündünü. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Om vannupoissõ ja -tütrikke ja om nuuri perrit. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Om vas’t tä koduklubi parla? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Om viil avalik arvamus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
"Om viil üts kott!" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Om väega pall’o asjo, millest inne ei tiiä, ku esi kotussõ pääl elät. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Om väegä tähtis, et üliõpilase näeve, mes sii Mulgimaa om,» ütel Karksi murraku uurij, rohvessur Karl Pajusalu. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Om väiku lootus, et latsi õks manuq tulõ, kasvai mynigi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Om vällä tulnu külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Om ynnõ kats´ kinniqkasunu lumpi aida takan. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Om ynnõ neli mängjät: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Om õks kuradiil iso! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Om üteld, et jaanipuulpäävä üüse kor'aduq rohoq avitasõq aastak otsa egä haigusõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Om üteld, et tuu sündmüs tekk' islamifundamentalismist "poliitilidsõ jovvu ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_riigip%C3%B6%C3%B6req
Om üteld ka Kiiov . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Om ütel kõrral olnuq valituq Setomaa ülemts´ootskast: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Onde me ju tiiäme, et kui mängjide ulk om teedä ja liisulugemise tekst niisamate, sis saap kipeste ette rehkendädä, kuis lähäp: kui liisk om määrätu, tulep egälütel oma ülesandega kipeste toime tulla. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
On jutt, et väga halv herr ollu ja kutsar touganu ta alla ja esi hobestega ära sõitnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
O\:nsat ommat nemmat , kumbat waimolikult waiset ommat , sest se taiwane rickus om neine perralt . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4ralt&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ontario järv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_j%C3%A4rvist%C3%BC
Ontario järv om järv Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario_j%C3%A4rv
Ontario om Kanada provints. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Ontario provindsi ja USA New Yorgi osariigi piiri pääl om Niagara viisadang . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Ontario provintsih om tuu jaos õkva paras kliima. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ontario provints om Suurist Järvist nelä ( Ülembjärv , Huroni , Erie ja Ontario järv ) vaihhõl, timä nimi tulõ noist kõgõ vähämbä (Ontario järve) nimest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Ontarios kutsiq tuud järve sääl veeren elänüq hurooniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Onupoja ullukõse, tennu tare tedreluista, pannu paari pardsiluista, roovi pääle rotiluista. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
"Oo', paabakõnõ, tuu hanikõnõ jäi vette soptama-loptama, hal'ast17 hainakõist haardma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Oo', vanaimäkene, murõhtagu-i midägi, kui ma' hummõn32 aja' kõik kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Oo', vanaimäkene, tuu jäi tsuklõma-puklõma18, hal'ast hainakõist haardma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
“Oo, Jumalalõ teno, arq sai mullõ kaq poisiluuma nätäq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oo, Lukõkõnõ, me innemb anna sandilõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ooda', ooda', ma anna sullõ kakka." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Ooda, kiä tuu tän’täs?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooda kurat, ku ma vallalõ päse, syss pätsi küdsä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, ku saa tõõnõ lihavõõdõq, syss mina ka heitä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda mees! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodami VI-IX klassi latsi üten oppajaga, a saa iks noorõmbit ja vanõmbit koolilatsi ka punti võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Oodami huvilisi nii vallategemise manu ku ka näütüst kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Oodami juttõ, luulõtuisi, nal´ajuttõ, näütemängõ, katõkõnnit, märgotuisi, laulõ – kõiksugudsõ’ kirätüü’ omma’ oodõdu! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Oodami kostipäävä kohvkidõ kirjapandmist! http://www.setomaa.ee/
«Oodami kõiki, kiä tahtva võro keeli kõnõlda ni võro kiilt kullõlda!» kutsva kõrraldaja latsi üten lüümä ja huviliidsi päält kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Oodami kõiki kullõma! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Oodami kõiki kullõma ja üten laulma! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Oodami latsi ja nuuri võistlustöid ildambalt 29. radokuu (29.02.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
“Oodamiq järge, kes tuu hõik takah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodamiq väega kõiki kullõma ja üteh arotõlõma! http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
- Ooda no veit’kest, külälisele vaia süvväq ka andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, ooda, kuld kaiv viil tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooda-ooda, ma kippa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, ooda miis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, ooda, mi viil proovi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooda-oodaq, külq saa repän kahru verd lakma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, ooda väümiis poig, küll saat pliiniravva pääl arq küdsetüs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooda, ooda väümiis-poig, kül saat ütskord pliiniravva pääl arq küdsetüs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq, hüä rahvas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq ku kuvvõlõnädälile lätt, syss lää miq kah päävä ette, iks saa kät’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oodaq, ku ma üle arq lää, syss maq ütle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oodaq, las suvi tulõ, maq tä häödä suurtumas arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oodaq, läkiq käümä ka veid’kest muijalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oodaq, läkiq syssõni poolõ, sääl söögiq-joogiq kyik valmiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq, ma anna sullõ tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oodaq, ma kaq sullõ võta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oodaq, maq kaq kutsu näid kos't'ma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq, maq küdsä inne vadsakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq maq seledä sullõ kuis ilm om: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq nainõ, mul varra ei olõq, a saq pulmõ piäq kinniq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oodaq, oodaq, noq viil kir’äq kironõsõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oodaq, oodaq, noq viil kir’äq kironõsõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oodaq, oodaq veidkest, kooni ma ar vii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oodaq siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oodaq,” ütles, “Maq lää veidikese vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ooda, saa nel'äpäävä õdag, ma lää kaq sinnäq, saa mullõ kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda, siih tulõ üts kaiv vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooda susi, ma lasõ su arq maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ooda sä, kuradi hing, ma sullõ näütä, kas ma nii sul käsi minno matta!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Ooda, söögui arq nii äkki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda teid! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Ooda tütrekene, ikkui midägi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooda veetse, Ohvitseri ärrä, peräst panõmõ nuu Sino tahtmise kah tan koskile kirja. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Oodime raasakese aigu, sääl liiku midägi, ja meil oll süämeh suur hirm ja rõõm, et nüüd tõeste kulla kirst tulemah om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Oodiq ja palsiq Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ood uma pido rahvalõ : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Ood uma pidõ rahvalõ : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Oodõtas III Uma Pido helüvõimõndusõ kõrraldamisõ hinnapakmiisi . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Oodõtas III Uma Pido video pääle võtmisõ kõrraldamisõ hinnapakmiisi . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Oodõtas ka’ eis’ vällä märgit põlli. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Oodõtas kõiki, kedä huvitas, kuis võro keele vai seto keele käsi edespiten käümä piät ja kinkal om uma arvamisõ välläütlemine henge pääl. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Oodõtas kõiki, kiä omma’ huvitõdu’ võro keele alalõpüsümisest ja võrokeelitsest latsihoitmisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
“Ooh Jumalakõnõ, sinnä jo kolmsada aastakka aigu, et mõrsja kosilasõga läts, niq kattõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ooh, kõtt om väega haigõ, ma' ar' koolõ35." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Ooh, mi olõi mitu aastakka aidahkiq olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooh, mis mul hädä minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ooh, pernaasekõnõ, tuu jäi tsuklõma, puklõma, hal’ast haina haardma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ooh, tuu jäi tsuklõma, puklõma, halast haina haardma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ooh, tuu om väike asi," ütel poiss, "rassemba tüki tuleva viil takast. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ooh, veeti uma hüä paks kõrd, mood'o naanuq pudinõmma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- “Ooh,” ütles - “Õga ma k’ävvuq ei põlõq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oo iks nuuri noorikit! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/30.html
“Oo, kiä noq mullõ tulõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oo_ks mi tsõõri tsõdsõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Oo_ks no minno neiokõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/47.html
- "Oo, kulla miis, kae aluspüksõgaq ja hammõgaq joq olõ jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oo lelläpoig, ma olõ kül' õks paranõnu', a' kui sa toosi mullõ viil üte vasigõ ja tulõsi nädäli peräst tagasi, sis olõsi tõõnõ asi ja' mu liha saasi pal'lo magusabast kui parhilla'17." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Ool’a oll tõmmanu tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ool’a sis tull’ müüdä tiid ja sei tuud lihha ja esi porisi pääle – patt Pitaluvva, patt Pitaluvva… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
“Oo, ma arq saina külest tsai.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oo, ma joht ei tiiäq, maq tulli ynnõ kaema, et mis soos rahvas tege siih.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oo, maq nakka noq sinno ütte võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oo, ma veidkest tah kraaviperveh küllütä, ni avita viil soo veerekese arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oo, meil noq aig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oo, me puul joq tege.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oo, pikksilm, arq näge.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Oo poig, makaq üü arq, hommok om targõmb õdagust.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oopõr oll' kirotõt imperaatri kruunmistalitusõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Oosõ sissekäük om umbõs 2,5 cm lagja ja säält saa pesäkambrõhe, miä om kooni 15 cm maa all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
“Oo, ta kurat eläs viil mitu aestakka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oota sa sunning, küll ma sullõ näütä, egas sa inämb siist ei pääse." http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Oo, tiq olt tah viil suurõlitse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Oot-oot, ma kae, kas taivas om korge!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Oo, tuu om väike asi," ütel poiss, "rassemba tüki tuleva takast. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Oo, ulliq latsõkõsõq, nuuq olõ-õs mõisameheq, tuu ol'l raha, ku hobõsõq läügeq ku hõpõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oo, ullist noq seenekorjaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Oo, vihanõ-õs maq sukugiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oo õks minno, oo no minno imekeistä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Opas 47 ar', et koh tuu tsirk om siih 48 , et timä om kleedkah 48 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Opas ar, et koh tuu tsirk om siih, et timä om kleedkah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opas jal, et tütrekene, sinnu no inämb siiä ei kästä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opas, tii süvvä, kyik kotusõq kae ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opas uma tüküq kõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opas’ jalq viinaq arq vaeldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opas’, kuis kuivata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Opas’ poisilõ, et muud arq tekuq, ku ma tii jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1938 – Opat Eesti Selts tähüst' 100. aastagapäivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Opatas ka käsi korgõhe üle pää panda - sis jäävät veri saisma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Opatas tegemä sannaaho kerest, om vihtu tegemise oppus, kõnõldas söögikombist ja opatas sõira tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Opati, et ku tä tulõ, palava uma sitaga hiidä tälle nii kui jõvvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Opedaja ütel juttust, vannakurat kirot nii, kiä suigiva [suikusid, magasid], üles hobõsõ jalaga, ja hobõsõ veri olli timä tint ja hobõsõ naha pääle timä kirot. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Operi Andres vai Simmani-Ballet vai kes taa ollgi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Opetaja hõõganu ka kantsli päält: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Opetaja püürdse ümbre ja lät´s umma tiid. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Opiainõq, koolias´aq, koolisõbraq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Opik “Weike wenne kele ABD-ramat” 1844. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
15 Opikäük Silmäviilätte mano, Tudõrna raudtiitammi, kääpit ja Piusa kuupõ kaema. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Opikäük uma kandi kaemist väärt paiku pite. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Opilaisi arv satas iks mõnõ aasta viil. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Opilasõ a tundsõ eishinnäst timägä höste. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Opilasõ löüdse ütel’ meelel, et võro keele oppust pidänü koolin inämb olõma ku parhilla. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Opi midägi vahtsõt egä päiv ni proomi saaduid tiidmiisi häste är pruuki. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Opimi kombit, laulami, tandsimi ja maitsami präänikut. http://www.vorupensionar.ee/projektid/
Opipäivä tugõ Vana Võromaa kultuuriprogramm. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Opipääväst osavõtt om 15 eurut. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Opiq Piiblit tundma viipõkeelitsidõ videodõ abil. https://www.jw.org/vro/
Opireis ütte Lõuna-Eesti kultuuripiirkunda. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Opis Antsla Gümnaasiumi 8. a klassin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Opitas tüütegemise käügin ja tüüs om kalasabatapiga väiku palksanna ülesragumine. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Opitut tulõ hoita. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Opma oodõtas noid, kinkal iks puutüüriista käen püsüse ja tahtva oppi käsitsi palkmajja üles raguma. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
«Opminõ ja oppaja omma hää!» ütel’ edimädsel koolipääväl Pikäkannu kooli edimädse klassi opilanõ Künnapuu Gabriel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Opmise mõtõq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Opnu Loosi 8-klassilidsõn koolin (1982-1990), Võru I keskkoolin (1990-1993) ja vähä aigu ka Tartu Ülikoolin aokirändüst (aastil 1993-2004). http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Opnu agronoomi teivä uma puuettevõttõ kõrraga päält kolhoosi lakjaminekit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Oposits'uun ja valitsus naksiq pidämä kõnõluisi, et viiäq sisse mitmõparteiline demokraatia ja turumajandus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Oppaja: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Oppaja Kirchi Kaie ja Jõgeva Aiki omma hulk aastit ammõtin olnu ja näil om uma kõrd tettü. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Oppaja ei pelgä latsi huvi kaomist seto keele vasta ni löüd ` , et huvilidsi latsi piäs seol aastal hoobis mano tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Oppaja ei suta säänest mahtu är siiti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Oppaja ja kirjäpandminõ: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Oppaja kirot' tahvli pääle A-tähe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Oppaja käskse mõistatusi vällä mõtõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Oppaja nakas` hirmsahe õigõkirä peräst kärk`mä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Oppaja olliva ka väega ähinän, et kuimuudu ma tuu tüüga nakkama saa,» kõnõl’ Karmen. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Oppaja pelgäs uma tüükotusõ peräst, koolijuht pelgäs kooli hää nime peräst… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Oppaja silmä all saa eski mootoriga massina – vibrosae pääl sillatükke vällä lõiku. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Oppajidõ Seminär (1684). http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Oppajilõ võissi anda riigi reservmaast tükü. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Oppajit saa egäl juhul paigapäält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Oppa_ks umma veljä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/5.html
Oppamisõtüü man kõrras' tä põh'aligult üle kõik gümnaasiumi opiainõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Oppas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oppas Janika Oras. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Oppasõ Egle Vodi ja Triin Rõõmusoks. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Oppa vahtsilõ tüüliisile, kuis ja midä tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Oppeket ninck mainitzeket hendas essi Psalmide ninck kittusse laulude , ninck waimoliko laulude sissen , ninck laulcket selle Issandelle omma so\:ame sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Oppi saa taimist gobelääni tegemist ja taimõdisaini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Oppi sai lõõtsa, kannõld, a ka näütüses mandoliini, basskitarri ja kontrabassi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Oppjaq olliq Jakobi op'misõga kõigin ainin rahol nink Jakob oll' kah tenolik ummilõ oppajilõ nii tiidmiisi ku op'misõ majandusligu võimaldamisõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Oppus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oppus:Abi
Oppuse aig om iispääväst riidini, egä päivi kell 9-17. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Oppuse käümäminekis piäsi vähämbalt viis opjat kokko saama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Oppus käve sis muidoki puhtan maakeelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Oppus om 15 eurot. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Oppus om opilasõlõ ilma massulda – riik mass esi pillioppajilõ tunnõ iist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Oppus om traditsioonilise ehitüse koolituskeskusen Moostõn 10.-21. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Oppus saa olla mõnõ tunni vai üte päävä vai ka päivä paar – nii, kuis kokko lepitäs. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Oppust kõrraldas Karula Hoitmisõ Ütisüs, tugõ rahvakultuuri keskusõ Vana-Võromaa kultuuriprogramm. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Oppust rahastas ERSA põllumajanduspiirkundõ programm ja kõrraldasõq Võro Intsituut`, Võru Turismiinfokeskus ja MTÜ Kodokant Võrumaa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Oppustõ man seletedäs seto söögist, kultuurist, seto etiketist, Setomaa täämbätsest elost. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Oppusõlõ ooda kõrraga 10-15 inemist. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Oppusõ lõpun om sann. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Oppõ pikkä aigo Tarto ülikoolin nink tuu kõrvalt tüüt' kodooppajan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Oppõ tä Tartu vaeslatsikoolin, Sännä vallakoolin, Võro liinakoolin, Pihkva maamõõdukoolin ja 1925-1926 aastaniq oll lühükest aigu Tartu ülikoolin. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Opse Urvaste Algkoolin 1981-84, Kuldre 9-kl Koolin 1984-89, Antsla Keskkoolin 1989-92. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Opsõ Riia Toomkoolin ja gümnaasiumin ni 1812-14 Tartu ülikoolin teoloogiat. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Opsõ Vastse-Antsla vallakoolin 1915-1917, Otepää progümnaasiumin 1917-1922, Valga poiglatsi gümnaasiumin 1922-1927, Tartu ülikooli filosoofiatiidüskonnan 1937-1938 ja õigustiidüskonnan 1938-41. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Opsõ Võru muusigakoolin viiulit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Opsõmi selges määndse rühmaga tulõ üten tansi ja kellest ei tohi sa ilman vällä tetä. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Opsõ platsi pääl sõitmist. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Opsõ teoloogiat Jena ülikoolin ni 1732. aastast nikagu surmani oll` Urvastõ pastor. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
«Opsõ väega noorõlt lugõma ja loi, midä kõkkõ halva suidsutegemine ja juuminõ tegevä.» Sporditegemise kotsilõ arvas’ tä: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Optigan märke tä vällä piiglidega teleskoobi ja värmioppusõ, pandõn tähele, et prisma lahotas valgõ valgusõ nättäväs spektris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
"Optika" om kõgõ vanõmb teedäqollõv teos perspektiivist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Opõrats'oonisüstem om puutri sääne tarkvara , miä pandas tüüle puutrõ alglaatmisprogrammiga nink miä juht ja kõrraldas puutri tüüd, jaga puutri ressurssõ ja teenindäs rakõndusprogrammõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Op%C3%B5rats%27oonis%C3%BCstem
Opõtaja-härrakene, nii nä olli kõik! http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Opõtaja-härra, pallu mul näid om veel? http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Opõtaja kantsli pääl kerkoh Plv 1910 (H. Ojansuu) 2Plv - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Opõtajal oll ollu väärnimi Pehme. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Opõtaja oll’ pandnu perse ahju ja peerätänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Opõtliguq raamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Op’nu Põlva keskkoolin ja Tartu 8. keskkoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Or'apidämine om tuu, ku inemine pidä tõisi inemiisi hindä umandis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Or%27apid%C3%A4mine
Orajõgi. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Oras-ain pääl kasvi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
17.00 Orava kandi kotusõnime' ja Orava nimi õgadumeresoomõ keelih. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Orava kandist peri ohvitsiir Kunnasõ Leo kõnõlõs Orava ku piiriviirse ala sõaaoluust. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Orava koolimaja iih. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Orava kooli oppaja sai Käisi-preemiä Kiviti Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Orava kultuurimajah om Vahtsõliina kihlkunna sugupuiõ ja Võromaa kindakirjo näütüs, Orava koolih muusõumi- ja kodoluutarõ. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
18.00 Orava külä Tsiberih. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
20 Orava latsõ, rahvamuusigu, rahvatandsja, kirämehe ja - naasõ. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Oravalt ja timä välläkutsminõ mass. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Orava poisiq ilmalaisaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/15.html
Oravaq , a mitmus om alalõ ynnõ käändin: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
15.00 Orava seltsi- ja kultuurielo, seo kandi aoluu perräkaehus. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Oravat teedäs ku raudtii- ja teie sõlmpunkti, tuust kõnõlõs Rääski Mairo. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Orava vallavanõmb nõst’ üles teema, et lännü vaia vana Võromaa sümboolikat – lippu, vappi jne –, nigu setodõl ammu olõman om. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Oravil, Oravilt . http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Oravilõ. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Orbiidi korgus om 278 kooniq 460 kilomiitrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Orgaanigaluujaq ommaq näütüses kasvoq maa pääl ja vetiguq vii sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanigaluuja
Orgaanigaluuja vai autotruuf om elolinõ , kiä elämises tarvilidsõq keerolidsõq orgaanilidsõ ollussõ molõkuliq loosõ lihtsist anorgaanilidsõ ollussõ molõkulõst (hariligult hüdsihappagaasi umist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanigaluuja
Orgaanilidsõn keemiän ja biokeemiän tarvitõdas terminit molõkul veidemb rangõlt nink pruugitas tedä laetuisi orgaaniliidsi molõkullõ ja biomolõkullõ kotsilõ kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Orgaaniline väetüs syski ka tuu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Orgaanilinõ keemiä om keemiä haro, miä uur ollussit , kon om sisen hüdsäsnik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanilin%C3%B5_keemi%C3%A4
Org um inämb viil versta pikk, lagja olõ õi joht verstagi, a jälle süvä, kotuside määne süld katõsakümmend, vai sadagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Orgõ sisen võivaq ollaq järveq vai juuskõ jõõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
10–12 Orienteerumisoppus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Ori iks makas orre pääl, vaene latsi varba pääl. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/kula-ja-sulased/
Orik sõit, oda säläh, tsiga ving, viga suuh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1955
Ori kyik tennäs Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Orik ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ori lei mu uimatses. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/10/12-mis-sai-uvva-mu-imele/
Orjaku-Triigi-Leisi kaudu Kurõssaardõ, kon pidi laiva uutma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Orjalaul ORI PIÄT USSIN OLEME, piät käümä käre’ele, ussist käümä oige’ede, linki laskma lebehe. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/kula-ja-sulased/
Orjõ hoiõtas kinniq, ostõtas, müvväs vai kingitäs vasta näide tahtmist, näid sunnitas hindä hääs tüüle tuu iist tasso andmaldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Or%27apid%C3%A4mine
Orkestri kutsuti kah mäng’mä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Oro Leili oll´ mi koolin oppaja, teno kellele latsi looming paprõ pääle jõudsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Oro külä miist Landu Toomast om tehniga jo latsõst pääle huvitanu, a autospordi mano trehväs’ tä kogõmalda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Oro külä tiildäsõidu võistlusõ Kokko võistõl’ üle katõkümne massina, noist uma nuka sõitjit oll’ peris mito. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Oronõlva' omma' seto lauluhelü ja pillimängo unõhtanu'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Oro perve piteh minneh jovvat väiga ammudsõ, mustidsõ kiviristi mano. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Orost, mõtsa seest ol'l Pühä Maarja löüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oro võistlusõ kõrraldamist alost’ Toomas jo minevä aasta süküskuust, ku võistlus kalendrihe sai. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Orravgiq süü pähkmit ossa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Orrav kaksas vällä: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ors oll kuus jalga pikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Orwelli George kuuli tubõrkuluusi 1950. aastagal Londonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Orõn om järvi ja oaasõ , kon kasusõq datlipalmiq , tsitrosõq ja viinapuuq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Os't' herr niiduplatsi näile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os't' tuu jalateki arq, vei naaselõ kodo kättegi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Osa asjo pandas müüki, osa jaetas ilma rahalda är – kuis inämb api om. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Osa eläjit jäänüq umma küüni, osa pagõnuq ii viirde perve alaq. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Osa esivanõmbist tull´ Balti maie päält, osa soomõugrilaisi algkotost. http://wi.ee/voro/
Osakunnan om päält Varstu ka Mõnistõ, Krabi ja Pähni inemiisi, kokku 66. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Osa kõnõlõs vasta kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Osa lepvä ja saava arvu, et näil om hoolõkoton parõmb.» http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Osalisõ’ es tiiä’ ette, määnest juttu kiäki näist lugõma nakas. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Osal om jah tuud andi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Osa lätt sotsiaalmajja õnnõ talvõs, ku ei jõvva inämb esi elämist küttä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Osa naisi kahetsiq, et nä es olõq taibanu lippu üten võtta - olõs illos olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Osan välläandin kirotõdas kakkõhellü ka üläkomaga vai jätetäs hoobis kirotamalda. y või märkiq korgõt õ -d, ( vabahellü , miä om väega lähkü vinne ы -lõ ja poola y -lõ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Osan välläandin, nt võrokeelidse laulupido Uma Pido matõrjaalõn, märgitäs kakkõhellü üläkomaga ('). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Osa omma pikä hannaga, osa ilma hannalda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Osa om tä lasknu tuvva kogoni Saksamaalt. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Osa palli, osa oll kistunu [kustunud]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Osast as’ost kõnõlõmisõs vai arvo saamisõs um vaia Absoluudi vai Jumala terminit pruuki. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Osa tähti ärqkäändmine tege logo häste miildejääväs. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Osavat rebäst um rassõ püüdä, tä um kavval ja härgütäs ja zusk' kavva. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Osa võtive nii inimese, kes om kolm aastet Alliste kihelkunnan mulgi kiild, vannu laule ja tantse õppin. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Osavõtjit oll’ Antsla, Võro Kreutzwaldi ja Vahtsõliina gümnaasiumist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Osavõtt om 25 eurut. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Osavõtumass 20 eurot. http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
Osaühistü (POÜ) juhatusõ esimiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Osja minejäq panniq õks viisokõsõq jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Osju tuvvass in’ne käokuukmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oslo om Norra pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oslo
Osmannõ riigi sünnüaos loetas 1299. aastakka, ku Osman I kuulut' hindä Seldžuki impeeriumi valitsõjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Osmann%C3%B5_riik
Osmannõ riik sai otsa 1923. aastagal, ku kuulutõdi vällä Türgü Vabariik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Osmann%C3%B5_riik
Osmannõ riik vai Osmannõ impeerium vai Ottomani impeerium oll' riik , midä timä aol kutsuti Türgü impeeriumis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Osmann%C3%B5_riik
Os noq viil saag olluq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Osolan peetün Kaika suvõülikoolin kõnõl’ Pühäst jõõst ja piksest aoluulanõ ja vanno asjo välläkaibja Valgu Heiki. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Ossa ainit opetas inglüse keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Ossakõisiga panti vaihõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os *2 sa suurep ollu, sis ma võtas su endel naises küll! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Ossa võeti parra pikkuse pääle, säeti kõrraligult ja otsõst ütepikku kimpu, köüdeti kandsu puult kinni ja kirvõga lüüdi perän kands viil ütetasatses. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
*Ossavõtjit tennätäs ja parõmbit avvohinnatas 18. novvembril Võrol. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ossa võtma kutsutas 4.-12. klassõ opilaisi nelän vannusõrühmän: http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Ossa võtminõ om massulda, a söögi iist või midägi korvi jättä. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Ossa võtsõ 22 opilast ütsäst vana Võromaa koolist. http://www.pikakannu.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=55
Ossõ, minkast vihtu tetäs kutsutas lehessis. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Osta hindäle püssä, põmmuta kõik maaha ja tetä viil rahas kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Osta , mea meile wajia om sel po\:ha ajal a\:chk et temma neile waisille middakit piddi andma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ostma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
“Ostamiq tuu maja arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ostami vahtsõq,» and` miis` hüvvä nõvvu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ostaq kats pangi piiretüst jaq kats pangi nissu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ost arq, an’d’ kolqsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Osta saa II Uma Pido DVD-d . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Osta saa Mooska talost: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/73-pearatt
Osta saa ka kohalikku süüki nii säälsaman süümises ku ütenvõtmises. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Osta sai leibä-saia, kitsejuustu, kama, küpsissid, mahlu, marja-krõpse – kõik kõrralik Võromaa kaup. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Ostat poodist lapikit patareisid va? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Osti Mihlakova takast vinne küläst üte rehetarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ostja nakkas jalgu (joonis) vahelt ja kõrvalt ka abitsõma, esi laul: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ostja olli ülnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ostjit jakkusi: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
«Ostjit om tõtõst hulga,» ütel’ Troll’a Jaana, kiä om kasvatanu Navi külän Ilumäe talon tomaditaimi joba katõssa aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ostkõ hopõn arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ostkõ jummalit! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Ostkõ, ostkõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ostkõq tiiq taagaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Ostse kah hindäle mängo lennuki. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Ostsõmi sinnä maja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Ostsõ tuu iist küündlekese ja timä rõividega pühkse silmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ostsõvaq maad võlgu ja jõudsõvaq õkva inne vinläisi sissetulõkit ärq massaq," kynõlas seriaalist "Õnne 13" kuulsas saanuq artist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Osula-Helsekivi-Harjumägi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Osula Hugo: tuu aig nakkas ümbre saama, ku jummal oll’ auto! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Osula, Sõmmõrpalu ja Kärgula asustusaoluust ja kotussõnimmist. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Osula apteek, Määritsä talu, Heimtali kerik, Soe kõrts, Järvere mõisa, Adrenalin Arena, Sõmmõrpalu mõisa, Osula kalmuaid, Harjumägi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Osula kandi vanarahva juttõst. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Osula kooli latsõ otsõ õnnõ. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Osula kooli sõprusõst Vinne sõamiihi umatsidõga 1980. aastil. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Osutjovvu poolõst om Pakistani majandus 27. maailma maiõ hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Osvaltil tull’ tetä talu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Osvalt jahilua ja pini, et käü mõtsan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Osvalt löüdse võsast soku pääluu sarviga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Osvalt ostsõ papridõga pini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Os’t hoonõ ar, mas’s, pal’lo küsti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os’ti ma ärä kah ja parhillaki om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os’t ka vaenõ miisq rüä tagasi ja es putuq täl räüss es midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os’t’ esä kolq tiinu hainamaad jaq pan’d’ pojaq tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os’t’ hindäle liinah rõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Os’t’ kats pangi piiretüst jaq kats pangi nissu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ota, ma tee suka [sinuga] kah nalla!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Otav jutt kiräkeelest ja kallis jutt kynõlamisest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Otepää SUSI JA KARJUS Susi: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Otepää Sangaste tii tegimise laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Otepää Veere, päev Karjalatse laul VEERI, VEERI, PÄIVÄKENE, veeri viie versta taade, veeri velle aida arja, veeri sõsara kirstu nukka! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Otepää rahvarõiva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Oti Urmas om saatõjuhis võet ja... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Otimä sohu punkri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Ots'misõ man tasos teedäq: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Otsa Helve, Ruusmäe kooli oppaja: http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Otsa Kallõv om kokko rehkendänü, et om elo joosul Põrmu järvest kokko paar tuhat haugõ saanu, pluss muialt. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Otsa Kallõv sai Põrmu järvest elo kõgõ suurõmba havvo. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Otsalõ, Kannu küllä Ts`olko. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Otsa-mammi, et tuu om külh hää unõnäoseletäjä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Otsa naane küdsi pliine, anti nuid süvva kõigilõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Otsani hädä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsani jo taivahe minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsani lähkoh oll joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsani sääne ku suq põll tuudi mullõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsani säänest näid olõk’is , nigu soo rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsani õigusõga saai ellä, otsani valõga ka saai ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsapalgiq tulliq löhembäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Otsa pei rehes. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Otsast ku ora, keskelt ku kerä, hand ku leevälapjo? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Otsast ora, keskelt kerä, takast lag'a ku lapju? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Otsast ora, keskest kerä, takast labihannaga? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Otsast ora, keskest kerä, takast tarlapst? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Otse orrja, elleroo, kilingieta, elleroo, sinnä murrdu, elleroo, musta sarrve, elleroo, sinnä painu, elleroo, paadi sarrve, elleroo, lahki läitse, elleroo, laugi sarrve, elleroo. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Otsi: http://www.luts.ee/lasteluule/index.php?q=taxonomy/term/1089
“Otsi esi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsimi vannu legende ja püvvämi noid läbi aoluu tutvusta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
“Otsi mu pääd kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Otsi mu pääd, kui hürü [pikne] üles tulõ, sis aja minnu üles." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Otsi noq teder kätte, siih samah om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Otsi, otsi, mis sa makat.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Otsi sa mu pääd!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsitas inemist, kiä tiid, kuis panda pido kõnõlõma mõtsast ja väeliisist puiõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Otsitas kyik liin läbi, et koh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsitas viil kolmõ hääd kokka, süämega avahuuldustüütäjät ja tõisi tüütegijit (kae täpsembält www.tulemaale.ee). http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Otsiti, kostki timmä es löüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsiti kost nurmõ vai kar'amaa veerest lihhav kõiv, koh siimnetilku otsah es olõ, ja tuust õks aastajago vihapaarõ tetä sai. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Otsiti parembiid paiku ja elotingimüisi, õkva paeti kodoküläst ja kodotalost. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Otsja kost: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Otsja lätt jäl otsma ja laul järgmäidsi synno (r. 14-30). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Otsja peät ka tõisi tähti nimetämmä ku inne. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Otsja püüd tsõõrist (vai rõngast) läbi murdaq , a inemiseq rõngah lasõ-i... http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
“Ots kätte sai, a rassõ om otsi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsnu sõs inimeste hulkast hindäle vastalist jõukaemises. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ots ollu eest ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Ots ollu iist ärä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Otspaja oll' õkva hirsi kottal, üte palgi laiu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Otsti pehmemp kotus väläh, sis’ panti käe vasta maad ja hiideti jala’ üles, pää panti ka maaha. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
«Otsustimi latsõpõlvõkodu kõrda tetä,» selet’ Maie. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Otsustõdi kõrralda' laulu- ja rahvapido Uma Pido, miä tuu vällä paikkundlist kultuuri ja kiilt ja köüt ütte inemiisi võro kultuuriruumin. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Otsustõdiq sys lõpus mobiili kasus, selle et televiisorit om rassõ kandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Otsvaq, otsva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ots vägimiis tek'k Petserit, tõõnõ Irboskat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Otsõ ka mõtsast kadajamarä ja -nõgla kokko ja imä tekk lipõ tõrdohe valmis. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Otsõ ka mõtsast kadaja marä-ja nõgla kokko, ja imä tekk lipõ tõrdohe valmis, ja tütär läts sinnä sisse imä võtt esä vagi-vahtsõ kaska pääle katta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«Otsõmi sis tünnü ala ja tüü nakas’ edenemä,» kitt’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Otsõ, otsõ ja' löüse üte kar'a mant hüä lamba ja' vei Soobolilõ ja' lubasi nädäli ao peräst tagasi tulla'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Otsõ, otsõ, löüse üte majakõsõ ja paabakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsõq, otsõq, löüseq kätte, koh magasi umah salasikõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsõq, otsõ vika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsõ sõrmõkõistõga pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsõ timä pää arq ja syss ütles, et miis ma löüse üte paprõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otsõ umma pujakõist. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Ots ütskõrd naane mehel pääd ja nakkas küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ots ütte paika, ots tõistõ paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Otõmpää ( eesti keeli Otepää ) om liin aoluulidsõl Tartomaal põrõhõlladsõ Valga maakunna põh'aosan Otõmpää korgustigu pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Otõmpää jagonõs katõs: vanõmb, joba 20. aastagasaa alostusõn alõvis kasunu põh'aosa, ni lõunaosa, miä om Pühäjärve veeren (Otõmpää aidliin). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Otõmpääle elämä asotõn oll' tä nimi teedäq nii kihlkunnan ku üle maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Otõmpääl elä-s Jakob rikkahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Otõmpääle minnen löüd' Jakob kooliq iist kogoni algõlidsõn saisukõrran nii kooliruumõ ku oppõtüü poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Otõmpääl sündü Jakobilõ viil neli last, kinkast kats tütärd, Hildegard ja Helmi, kuuliq noorõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Otõmpäält läts' Jakob ärq võlgoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Otõmpäält ommaq perit Englasõ August , Oti Urmas , Länigu Marju . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Otõmpää om Otõmpää kihlkunna ja Otõmpää valla keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Otõmpää om tundsa ku Eesti talvõpääliin ja ku riikevaihõlinõ talvõspordi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Ot’sit’i kyik’i, kohki inämbät olõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oudakei oll ka hindä arq pühäs pallõlnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oudakei ol’l nisama tütär’lat’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oudakeipäiv om kaq viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oudakeist sorokasvetta jal nätäl’, timä ol’l ynnõ tõõsõl pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oude esä oll mi küläh pant massukorjajas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Oulu liin om liin Põh'a- Soomõn Oulu jõõ suun Perämere veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulun eläs umbõs 194 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulun om ka ülikooli haigõmaja ja arstitiidüse tiidüskund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu oll' 18. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu om tiit ku üliopilasliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu sai 1765. a. liinaõigusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu sõprusliinaq ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu ülikoolin nakaś pääle elektro- ja massinatekniga oppaminõ jo 1960. aastil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu ülikoolin om kah Giellagas instituut ( saami keeli Giellagas-instituhtta ), kon uuritas saami kiili ja kultuuri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Oulu ülikooli päähoonõq (2010. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Oulu ülikuul om asotõt 1958. aastaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Oulu ülikuul ( soomõ keeli Oulun yliopisto ) om soomõ ülikuul Oulu liinan, Soomõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Ouvõstõt ni säb; http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66805/Livli_2_1935.pdf?sequence=1
OÜ Aigren Kaevandus taht Karissöödä küllä kaiba suurõmba, AS Kiirkandur Naha küllä väikumba mulgu – kokko nii sada hektärri karjääri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
OÜ Aigren Kaevandus üts umanik Kibena Meelis ütel’, et taht kivvi murda tuuperäst, et killustigu kavvõst ostminõ aja tiiehitämise hinna korgõs. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
OÜ Võrumari viinamarju müvväs Tarto kaubamajan ja Lõunakeskusõ taloturu pääl, Võromaal om ainukõnõ müügikotus Võro Maksimarket. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Oƒlin¦niäk¦kõi‰ mõtsah sjaal tuu nurmõ pääl oƒli¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
PAASAPÄIV (6. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
PAKLANE AID, ÕLITSE ELÄJÄ, MÜRRÄSE, MÜÜGVÄ, VÄLLA EI PÄÄSE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1525
PAPI TITT MII SEEH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
PAPP LÄTT KERIKOHE, MÕISTA-AI KERIKOST VÄLLÄ TULLA'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1537
PAZ-bussikõsõ nüüd käügist är võedas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
PEREMEES PEREME’EKENE 9. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
PEREMEES PEREME’EKENE (Ote) 11. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
PEREMIIS : http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
PIHLAPUU PIIRI PÄÄL, OSSA' SAISVA' SAARÕ PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1600
PIHLAPUU PIIRI PÄÄL, SARAPUU SAARÕ PÄÄL, KOLM KULLAST TSAUKA KÜLEH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1601
PIHLAPUU TSÄUK KEST MERD? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
PIIPU, PAAPU (San) 7. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
PIITREPÄIV (29. juunI). http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
PIKK MÕTS, HELE MÕTS, ÜLE ILMA KOOLIMÕTS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
PIKÄ PUU, ARVA MÕTSA 14. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
PIKÄ PUU, ARVA MÕTSA (San) xx. __Õ h t u_j a_h o m m i k__ 1. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
PINI SAIS USSÕ IIH, EI HAUGU, EI PURÕ', A SISSE KA EI LASÕ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
P. Pajusaar, G. Pilvre ; sdn. A. Bachblum ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
P. Pajusaar ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
PRIA investeeringide toetusõ süstem om sääne, et PRIA ei käü põllumehega ütte jalga. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
PRIA mass eesti hobõsõ iist ohustõdu eläjä toetust 186,62 eurot aastan. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
PRIA taht, et oinas olõssi võõras. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
PRIAtoetuisi all om meil põllumaad 1400 hektärri, tuust 350 om uma maa, ülejäänü rendimaa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
«PRIA tugi om kah takan: haina ja kaara raha saa tagasi.» http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
PRIA turukõrraldusbüroo teedä ostva Eesti põllumajandusettevõttõ hää meelega Soomõ villä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
PUUNÕ EMÄ, RAUDNE ISA, VÄIKSE', VÄIKSE' LATSÕKÕSÕ', KÕIK OMMA' VEREJUUJA'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1712
PVA liim pand käe nahka! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Paaba Kar'aleevits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Kar'aleevits oll kuningapoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits Ilja Muromets läts ratsa hobõsõga õigõ lähkohe ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits läts, mõs'k' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits läts uma mõrsjaga, a Palkan Palkanovits läts ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits lätt niq ütles, ma lää maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits, sa olt vanõmb veli, ma olõ noorõmb veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba Karaleevits tull uma mõrsjaga kodo, Palkan Palkanovits tulõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba all, teeda pääl, vaihelt vattu juusk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Paaba esiq hiidäs’ aho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba jal haigõ sängüh, pallõs, “Kulla tütrekene, leeväq ommaq ahoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba jalq järge nii et maa lahkõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba jalq tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba kae-es tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba kaq pallõl', et saagu noq tälle silmäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba kinnit, et ommava jah! http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Paaba kos’t’mah joq mõistsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba käest küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõnõ hiitü34 väega ar' ja läts mano ja küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ juus'k jalki mäe otsa kullõma ilosat laulu ja' kar'usõkõsõlõ süvvä tuuma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ juus'k jalki väl'lä vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ juus'k ka' ruttu sannast väl'lä ja nakas' rebäst sõimama ja ikma41. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ jäi kõõst ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõnõ ka kuul'd õnõ, ni' juus'k väl'la kar'akõsõlõ vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ kuul'd õnõ, ni' juus'k jalki väl'lä kar'usõkõsõlõ vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõnõ lubasi aestagast12 üte hanikõsõ ja' kanakõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ läts ar', ni' repän võt't ka kolmanda hanikõsõ kinni ja' sei arki. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ7 läts jalki8 edesi kar'ust otsma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ läts jalki edesi, kooni sai kahrukõsõga kokko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ nakas' jalki edesipoolõ minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ ol'l ka rahu ja' lätsi tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ oll ja teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõnõ säält: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõnõ viht, viht, kooni rebäsele sai väega kuum. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõnõ visas’ tulõ lak’k’a, säälsamatah kullaunik tarõ all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõsõl olõ-õs muud, ku kats kanakõist kaq ja korvikõsõ täüs munnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabakõsõlõ väega miil'dü rebäse laul ja' käve kõõ väl'la kaema ja' kullõma timä laulu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõsõlõ väega miil'dü rebäse laul ja nakas' kutsma ja rebäsega kaupa tegemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabakõsõlõ väega miil'dü timä laulukõnõ ja' käve alati väläh umma kar'usõkõist kullõmah ja ol'l väega hüä miil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Paabal hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabal ikäv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabal läts jo halõhõs, mis teeda sei inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabalõ ütel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba naas’ näid ka sanna käskmä, et väüpoisi, minge ti kaq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba nii tek'k kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba nulgast küsünü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba ol'l ülnüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba oll ka nii kavva pajah, ku saja sõit tagasi, syss truuska las’k’ timä ar vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba ol’l, ol’l kõrra aigu, ol’l ryngutanuq aho pääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba pet’t, timä tahsõ ynnõ kaiaq kas tä tulõ kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabapoig kodo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabapoig kodo tulõ, kari iih, kari takah, leeväpäts pää pääl, rahakarp kan’dli all, nuur naane käe kõrval! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabapoig pand’ tähele, et kes kesvä om söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabapudsajaq an’d’ kaq arq, sääd’ kotikõsõgaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paabat olõ-õs kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba tänit ynnõ viil üle mere: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba usus ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba võtt karssina ni pagõsi turu päält kohegi Imäjii viirde võsso. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Paaba ülnüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paaba ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paadam vai Jõgioja ette ei jõvva. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Paadiehitäjä tull’ kõgõ tuutmisõga. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Paalaki uma süä karas kah rõõmu peräst siseh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Paalak jäänü uutma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Paalak lännü ja ütelnü kah: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Paalak lännü sõs naasele ja latsile perrä, kiilnü ärä, et na es tohi üteldä, kes na omma, ja veenü umma liina. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Paalak tennü asja Rebäse mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Paalak ütelnü Rebäselle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Paali August järveotsast tõi karra piimä, kõva hands’a maik oll’ man,» mäletäs Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Paa mõskme naanu kiimä ja üle paa veere vällä tulõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Paapua Vahtsõ Ginea pääliin om Port Moresby . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paapua_Vahts%C3%B5n%C3%B5_Ginea
Paapua Vahtsõnõ Ginea , ammõtlidsõlt Paapua Vahtsõ Ginea Hindäperi Riik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paapua_Vahts%C3%B5n%C3%B5_Ginea
"Paa raamat kinni ja lase pääst!" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Paar agarappa ja rikkapa miest pannu kah hobõsõ ette, virotanu Pihkvahe, et siält kirost õigõhe perrä kullõlda, kas om raha jut kah õigõ, ja kuis tedä siält kätte saija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Paari aasta peräst om nätä, kas kar’ataminõ avitas niidü vällänägemist paranda,» ütel’ Mõtussõ Meelis. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Paariminutiline uudis oll eetrin 3. ja 4. radokuu pääväl uudistesaadeten. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Paari päävä peräst tuulati leheq ja väikuq marjaq vällä: pallai maan, korv pää kotsil ja kõva tuulõ käen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Paari tunni peräst olli joba kesküü käen ja siiga kah tonte aig müüda, mis ainult kella katetõistkümneni kest. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Paar järgmist üüd olli rahuligu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Paar miljonit kruuni pandas tuu pääle, et latskeisile selges tetä, et nimä võissiva kasvõi sepätüüd tetä ja poiskeisile, et näile sobissi latsiaidniku tüü... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Paar päivä siin ja sis jäl tagasi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Paar tunni läts’ aigu, a puhtas sai. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Paar versta Petserist Vastseliina poolõ minneh um tie veereh Taelmaa külä kotal, vana ärr kuionu kõo tõvi, ladõv um jo ammu ärr murdunu ni pia kiik puu ärr pudõnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Paarõga viiäs vett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Paar õpipoissi saanu viil tüü manu tulla – ku om tõsine tahtmine seod tüüd tegemise käigin oppi, tii kaupa pernaasõ Edaga: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Paar’ noorikõt küläst lät’s , syss tõõsõq an’ni kah umaq villa, kiä esiq es tahaq minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paar’ näütüst tege as’a selgembäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Paasapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paasapäiv om Obinitsah. õli lõuendil. http://setokunst.ee/seto-kunstide-ateljee/evar-riitsaar/
Paasapäiv om maarjapaastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paasapäävä lääväq ubinaq puhtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paast, lihavõõdõh, muna käeh Se 1934 (A. Kits) 3Se - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Paastmine om alõnuq joq Krystusõst jaq pühist mehist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paast om tulnuq vällä Eesusõst jaq pühist mehist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paastu aigu ol’l ka küländ, midä süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paastu aigu viidi vai kartohkasuppi, poslamaslat ol’l pääle pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paastukuu piässi algama jahejidõ öie ja lämmide päiviga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Paastukuu 1. pääväl päält lõunat kell kolm kogones Võro Instituudin tsõõriklaud, kon saa viil ütenkuun taotlusest kõnõlda ja ala kirota kogokunna nõvvunolõk taotluse sisuga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Paast vai Paavst vai Rooma pääpapp vai paavusk om katoligu kerigu pää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paast_(Rooma)
Paastõtas selle,et elo kõrda lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paas’t’, paas’t’ ütel puul uija, naas’ tõõsõlõ poolõ tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
9-9.30 Paatsi Vello. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
“Paatska, kas sa vast arq vihasiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Paatska, mille saq arq vihasiq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paavelal olli_ks rahha pall´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/16.html
Paavst Nicolaus IV kitt' ülikooli luumisõ hääs 9. põimukuu pääväl 1290. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Pabra järv (Kossa järv, Bobrova järv, Lidva järv) - Padaoru paisjärv - Padojärv (Pado järv, Padu järv) - Padura järv - Padura loik (Padura järv, Padura soo) - Paekna järv (Paekna paisjärv) - Paganamaa Mudajärv - Pahasenja järv - Pahijärv (Lõuna-Pahijärv) - Pahijärv (Põhja-Pahijärv) (Paijärv) - Paide tehisjärv (Kirila veehoidla, Mündi paisjärv) - Paidra järv - Painküla paisjärv - Paista järv - Paistu järv (Paistu paisjärv) - Paiujärv (Kalatiik nr. 7) - Pakasjärv (Pakase järv, Suur Pakase järv) - (Pakasjärve raba laugas) - Paklajärv (Kauksi Külajärv) - Palalinna järv - Palamuse paisjärv - Palandniidü lump - Palandulump - Palanujärv (Palanu järv, Väike Tseamäe järv) - (Palmse tiigid) (2 tiiki) - Palojärv (Ando Palojärv) (Saaluse Palojärv, Ando järv, Piirijärv, Paloveere järv) - Palojärv (Haavapää Palojärv) (Haavapea Palujärv) - Palojärv (Ihamaru Palojärv) (Ihamaru Palujärv) - Palojärv (Kanepi Palojärv) (Kanepi Palujärv, Kooraste Palujärv) - Palojärv (Kääpa Palojärv) (Kääpa Palujärv, Linaleo järv) - Palojärv (Lutsu Palojärv) - Palojärv (Preeksa Palojärv) (Preeksa Palujärv, Misso Palujärv) - Palojüri järv (Palojüri järv) - Palo tiik / Härmä tiik - Palu järv (Palu paisjärv) - Palu paisjärv (Palu veehoidla) - Paluküla järv - Pangajärv - Panga luht (Panga tarn, Panga laht) - Pangodi järv - Pannjärv (Panijärv, Pannijärv) - Papijärv (Jõemõisa Papijärv) - Papijärv (Karula Papijärv) - Papioru tiik (Papioja järv) - Pappjärv - Pardikael - Parditiik - Parika järv - Parika järv - Parika järv - Parika Väikejärv - Parkali paisjärv - Parmu soot - Partsilomp (Kauru Partsilomp) - Patika Mädajärv - Patküla järv (Paatküla, Lõve järv) - Pattina järv (Saatse paisjärv) - Paukjärv - Paunküla Linajärv (Sipelga linajärv) - Paunküla veehoidla ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Pabra jär’vest ol’liq lävi tulnuq, a Purikõ jär’vest es olõq tohtnu, et tuu om sük’äv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pabra jär’ve veereh ol’liq maanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pad'aq küle all, niq pää all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pada, kos süüki keedetü, olnu lõpmata suur, nii et vägimehel hirm pääle tulnu, arvatõs, et vaist vananaise poigadel jõud timä jõust suurõmb võib olla ja mis joba söögikiitmise riistast ära nätä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pada oll` sääne tsõõrigu põh`aga, riibuti kõvastõ vattu, üteldi, et ei toheq vattu sisse kiitä, muiduq saa kipõ sahvt`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pada pandas ka sinnä kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Padari Ivarit, Kama Kaidot. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Padari asõmõl Riigikokko saanu Randvere Rein võro kiilt mu teedä ei kõnõlõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Pada sõimas pange, a üte musta ommava mõlõmba. http://www.setomaa.ee/
Pada visatas kaq kõrvalõ tükä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Padi paugati palama. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Padi rügä, pallav päivä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/10.html
Pad’a sisse pandas näpuga villu ja nõgõl hüä pikä nõglatsiga, et tälle nigu midä paranda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paekõ iest pahriu mehe, sinnä tännä sika mehe, ni läts jäll mäke üles ni tõi keskmätse tütre ärr kõgõ rahakarbiga ni vei kodo ni pand aita ärr ni kiä tiijäki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pagana keisril oll nel’liküm’mend soldatit ris’tiinemiseq, a keis’ri ol’l paganausu rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paganamaal. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Paganausk rahvas unõhtiva jumala arq, es tahaq jumalat uskuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagosi arq laandõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagosi timä Pihkva taadõ nelikümmend versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi 1944 Läti kaudu Saksamaalõ, oll` syavangin USA tsoonin. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Pagõsi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi ar väl’lä tuu voori. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi eskiq arq vyyralõ maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi hobõsõ söödä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi jalq ku kavvõ, jalq paaba takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi kana asomõlõ, koh kana sablits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi kasti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi kotostki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi kuninga saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi näq kyik tammõ uustõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi, pagõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi, pagõsi,esiq kõvõra jalgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi, pagõsi, kooni hiit jo kasuga maaha arq a täkutüräga õks pagõsi edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsiq kyik arq jalq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsiq liinast vällä mitusada versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsiq mant arq, käveq ku kavvõh käve, sai jal kerigu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsiq nä maa põhja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsiq seeniq ku mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi soldat polku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi suurõ tammõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi temä arq kivi alagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi timä riigist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi timä tsiatsungõrmohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pagõsi üle nurmõ vanaimä poolõ ja ütel, õt susi karas tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Paha pallo kogonõs naid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paha rahvas parastivaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/27.html
Pahkva Peedo tull teolt Vahtsõliina mõisäst kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Pahr kai kaq, silla all muda, lammõs mutta maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pahr mutta, sikk pajju!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pahr paiju, sikk rükkä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pahr pajju, sikk mutta, laskõ miis minemä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pai Võrol ja Paadi Pagar Sõmmõrpalon. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Paide liinapää om Ivaski Kaido. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paide
Paiden eläs ligi 9000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paide
Paiden eläs pall'o võrokõisi ja lõunõeestläisi, kuiki nä kõik mõista-ai joht võro kiilt , a käüväq kuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paide
Paide om liin Kesk- Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paide
Paidra külärahvas matsõ kruuni Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Paidra silla pääle tull’ kokko kümmekund kroonimatjat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Paigapäälitse naasõ ja asõnduskodo latsõ hoolitsõsõ ka väiku kohviku iist. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Paigapääl näimi, et näütes sannaviha tegemine käü Hiiumaal tõistmuudu ku Võromaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Paiga pääl saias Vahtsõliina liina ja aoluuga tutvas, tetäs savitüüd, küdsetäs leibä, om tiatrioppus ja pidoõdak. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Paigapäälseq perimüseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Paiguldõ nakkasõq naaq aastagaaoq varrampa vai ildampa pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
"Paijupuhmakõnõ, Jumala viikene." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paika, kon jõgi juusk merde, järve vai tõistõ jõkkõ, kutsutas jõõ suus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
«Paikligele inemiisile võissi huvvi pakku tuu, et mõne jutu või olla kõnelnu näide kauge edevanemb.» Projekti jaos and’ rahha Keskkunnainvesteeringide keskus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Paikliisi sannakombit häste tiidvä võrokõsõ om raamatuhe kirotanu lugusid nii sannan käümisest ku sannan lihasuidsutamisõst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Paik sai hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paik taht kah, et sääl inemise midägi toimõndanu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Painuiq niitmägiq tävve kõtugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Painu mi_ks teid pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/49.html
“Pai peremehekene, ku ma sullõ nellitõistkümmend aastakka haugi ilosahe, kas sa noq mullõ annai inämb süvväqki?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paisele küdseti vanast sipul pääle vai hautati paksupiimä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Paisidõ pääle panti suvitsõl aol kõik määri ja roho pasõlehtiga, vai ka verevänakri lehtiga. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1714
Paistun 21. ja 22. jaanikuu päeväl om egäaastene mulke suvekuul, mes sii aaste tulep Paistu rahvamaja man. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Paistus, et kavva inämb uuta ei tulõ: pia nakkas kõik rohilidsõs minemä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Paistus, et nääq olliq õigõq hüväq sõbraq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Paistus, et rikkaq patrooniq Ungarin ja Amsterdamin lubasivaq tälle aastagatoetuisi vastatasos muusigakirotamisõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Paistus, et üts põhjus oll' timä väikene palk, 150 forintit aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Paistus, miä elust saa, ma olõ jo nii nuur' kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Paistus nii lihtne, aga tiiq sa perrä. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Paistu-us määnegiq tulõvalu ynnõ, a paistu uhkõ maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paisuvaq herneq ajavaq luu lahki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Paisõhtõ pääle köüteti väkev tsialiha lips, tu hoit lämmä ja oll määri iist ka. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1714
Paisõlehti panti ka ilma minkõldaki paisõ pääle, a abi tuust om ka väikene. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1714
Pajagiq kyik arq mõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pajalan tsäpendedi põlisrahvidõ keeleasju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Paja laud. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Pajalõ kaivõti alumadsõ palgi sisse rinn, päälmädsele panti pulkõga list saan'a külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Pajamulgu kotusõ pääl om inämbüsi joba akõn. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Pajamäng Sangaste x „ARMAS ÄMMÄ, ANNA PATTA meile kiissu kiitä, ahunida havvutada – meile võera tuleva, emä hõimu Helmeesta, katsi tsõtsi Kambijast, velle hõimu Villändist, taadi hõimu Tarvastust!” http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Paja olli paigukalla, kost sant vahepääl iks välja vahte ja rahvast kodo oot, nüüd tõugas sant paja peräni ja tulli esi pooleni kehani pajast välja ja ütel virus kundrale:"Pane no pane, kea tuo sinno keeld. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Pajapilokõnõ peetäs kaq vallalõ mälehtüslavva aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pajat läbi tossumulgu: http://www.laulud.ee/laul/latsi_kulla_kukakilla-137.aspx
Paja vang. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
10.00 – Pajusalu Karl. võro keele aoluust. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Pajuste Viire kirotas tuust, kuis käve Rõugõlõ muistidsõ tarõ ehitämine, juttu om seto käsitüümeistrist Lillmaa Terjest, Eichenbaumi Külli kirotas kõomahla korjamisõst ja joogis tarvitamisõst, Raudoja Ahto setokõisi vannamuudu värehtiist ja Kalkuna Andreas tuust, kuis tä Tsiberi setokõisil külän käve. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pajuvitstest aeti kaits või ka rohkemp võru luual tüve pääle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Pak'k sääl poisõlõ kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pake, pake, kas sina ütsindä hindä är laset süvvä, kõik omma är paenu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Pakimi vällä keeletsukõlus- vai keelekümblusmeetodi:võrokeelidse matõmaatiga, luudusoppusõ jt tunni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Pakistanil om suurusõ poolõst 7. sõavägi maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistani majandus om puulindustrialiseerit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistanin eläs mitmit rahvit ja sääl kõnõldas pall'osit kiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistanin om neli aastagaaigo: jahhe ja kuiv talv joulukuust radokuuni , kuum ja kuiv kevväi urbõkuust lehekuuni , vihmanõ suvi piimäkuust süküskuuni , ja süküs rehekuun ja märtekuun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistanin om pall'o maavärinit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistani pindala om 880 940 km², tuu om umbõs sama pall'o ku Prantsusmaal ja Ütiskuningriigil kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistani pääliin om Islamabad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistanist lõunõn ommaq Araabia meri ja Omaani laht (merepiiri pikkus om 1046 km), hummogu puul om India , õdago ja põh'a puul om Afganistan , lõunõõdago puul om Iraan ja põh'ahummogu puul om Hiina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistan jagonõs neläs provintsis ( sūbah ) ja neläs liidoalas* ( ilaqa ): https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistan om Ameeriga Ütisriike üts kõgõ tähtsämb liitlanõ, kiä ei kuuluq NATOhe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistan om föderaalnõ parlamentaarnõ vabariik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistan sai Briti riigi alt vabas 1947. aastagal pääle vabahussõda, midä juhtõ Muhammad Ali Jinnah ja kon Briti India moslõmiq tahiq umma riiki saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakistan (urdu keelen Pākistān ) vai Pakistani Islamivabariik om riik Lõunõ- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pakk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakk toolõ kaq, et seh juu sa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakku-ui pekrelatsilõ saia. http://www.setomaa.ee/
Paklakuurma puttu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paklakuurma vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakleri Sirje tett tsirk om piaaigu sääne, nigu konkursi välläkuulutaja olli inne mõtõlnu. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Paks imä, punanõ tütär, poig käib taivaalust müüdä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=112
Paks miis` oll`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Paks mõts oll, koh kävemi karaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakumiq kõrralikku ümbrepandmis- ja toimõndamisteenüst riigiammõtiilõ, ettevõttilõ ja eräinemiisile, kiä nõudvaq kõrralikku ja professionaalsõt tekstitüüd. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Pakumi sullõ kõrd nädälihn tüüd Haani rahvamajahn keelepesähn. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Pakutas nõvvu ja api üte savvusanna ehitamisõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Pakutas poolt toopi viina kaq hobõsõ iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakuti lämmind vorstikõist grilli päält ja olõs vast muudki pakutu, ku ma juttu ajama jäänü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Pakuti vällä mitmit kiräviievariantõ, minkast edimädseq ilmuq jo 1988. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Pakva egäsugutsiid lepingit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Pakõ iist pahrumiis… http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pakõ iist pahrumiis jne!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakõ iist pahrumiis, sinnätännä sikamiis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakõjil om viil kolmas ja viimäne abinõu, aga sedä ei taha na viil tarvitusõlõ võtta. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
“Pakõ kasti!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pakõq, pakõq, pardsikõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/44.html
“Pakõ ruttu ar!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pak’k rahha väega pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal'li, pal'li, jouda-as kuigi ar kistuta'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Pal'lo' sa' tahat ka ummi kottõ iist? http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Pal'lo hel'lü, veidü' vlla. http://www.setomaa.ee/
Pal'lo, kes uuse kävevä kaemah, es tohivage käia ja teki viirt üles nõsta, pelksevä, et saat surma, kui püha vägimiist putut. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Pal'lo mõtsa oll ja küläl oll kats kivvi (veskit). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Pal'los tuut viina?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal'lo uhkit tütrikkõ ol'l ja herri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palamiisi hoit är aho huuldaminõ ja puhastaminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Palanu haava rohi: http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Palanut väega vanast avitõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palaq olli kyik ütehüäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palavikku ruttu alla ja… http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Pala võtminõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Paletsi, et käümä ka nakkasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Palga ja pensioni jo ei lasõ inemisel ellä!» ohas’ Ülle. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Palganumbriist mi ei kõnõla, a palk ei olõki egä kõrd kõgõ tähtsämb. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Palgapäiv oll illos ja hää, anti mulle sääne hunnik raaha, midä ma ess ole elu seen nännü, vähembalt mitte tiidmisega, et või sjoo kõik hindäle jätta. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Palgass puul ruublit lehmä päält, küm’me nakla leibä kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palgatu möldri olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palgil läävä silmä särämä ja tä kõneles kuis inemise om tallõ lausa helüstanü ja tänänü seto süügi elämuse iist ja nõvvu andnud, õt nüid om kimmält ka Tarto liina vaja seto süügi kotust. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Palgi otsaq lüüdi katõlt puult lapikus ja lüüdi piit sinnäq sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Palgiq panti saina nii, et ütel palgil tull' ladõv ütte otsa jaq tõõsõl palgil jälq tüvi sinnäq pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Palgitreipinke pall’o tehassõ ummi ei olõki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Palgõ ehk näo jaos tulõ naist luist 14 tükkü, päälagi esiq ehk aiukaus näüs külh õnnõgi ütest kumõrast ehk võlvitust luust olõvat, ent kui teräväst perrä kaemiq, lövvämiq, et tä 7 luust kokko om kasunu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Palgõst pääl õks imä, mis imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palindruum om sõna vai miä taht märgijoro, kon ummaq märgiq iinperi ja taasperi saman järekõrran. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Palindruum
Palja silmäga näid ütsi ei näeq, s'ollõ et nääq üliväega väikeseq ommaq, ent suurõstegevä klaasi all nõsõs ka ütsainus täpikene nättäväs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Paljo kotusid käünü ta läbi, kost tälle kiäkist vastalises ei julgõnu tulla. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Paljo rahvast olli seda kaeman. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Paljudele olõvat ka niisugunõ arstimine api toonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Palkan Palkanovits kis'k' pää jalgu vahelt arq, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palkan Palkanovits oll saanu kur'a lõviga kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palk kah sääne, määne tä om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Palk käeh niq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palk massõti viläga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Palk ole-es kah kehv miis ja võtt hüäst mõttõst kinni. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Palk ol’l täl kah, kual küm’me ruublit, kual katõsa vai viil veideb, kuis tuu nulk ol’l, miä k’ävvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pall'a jala jäivä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
- Pall'aspää, mis sa tahat? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Pall'odõl eläjälihel ommaq kah imätside ja esätside jaos umaq nimeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Pall'odõl maiõl ommaq seldsiq tihedähe köüdet tuu maa tervüse hoitmisõ süstemiga ja andvaq hädäapi, ku vaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Pall'odõ maiõ majandusõ jaos om turism tähtsä selle, et roitlõjilõ saa müvväq ummi kaupo ja teenüssit nink turismiettevõttõq masvaq riigile massõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turism
Pall'o kõnõldas viil pandžabi, saraiki, pohtuu, sindhi ja belutši kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pall'o mõttit, pall'o sõnnu om luud ja' sis linnanu' lakja ku' tsirgu'. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2002/SarvO.htm
Pall'o om ka budalaisi, konfutsianistõ ja hinduistõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Pall'o om ka kontsõrditarri, tiatrit ja klupõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Pall'oq Shakespeare'i näütemängoq trükiti ärq joba timä eloaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Pall'oq inemiseq pidäväq midägi ka pühäs vai uskvaq minkagi sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Pall'oq luuq olliq edimält rahvajutuq kalifaatõ aost, samal aol ku tõõsõq, esiqeränis raamjutt, ommaq tõõnäolidsõlt võeduq edimädse aastagatuhanda m.a.p. pärsiä kirändüsteossõst Hazār Afsān (v. k. "Tuhat üüd"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Pall'oq pidäväq tedä kõgõ suurõmbas viiesepäs terven muusigaaoluun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bachi_Johann_Sebastian
Pall'oq pidäväq tedä suurõs matõmaatikus, müstikus ja tiidläses, saman ku tõsõq jälq ommaq timä saavutusõq matõmaatigan ja filosoofian kahtlusõ ala säädnüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Pall'oq roitlõjaq tahtvaq Pariisin Eiffeli torni kaeman kävvüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turism
Pall'oq väärt huunõq ommaq Pahlavi aol halva liinaplaniirmise peräst kannahtaq saanuq vai ärq häötedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Pall'o saavotusõq, midä peetäs timä ummis, võivaq tegligult ollaq timä sõpro vai opilaisi umaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Pallasjalgnõ Tõnisson vällä es jäänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Palligi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Palli kyik kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palli kyik maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palli kyik puhtast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palli riih rehealusõga, palli maja ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palljosil muialt tulõjil olõ-õi' inäp kinkõgi poolõ minnä', sis saava' hots pidolgi' umah rahvah olla'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Pallo aigo pidänü vägimiis peero toukamisest põrmantul siia kui sinnä tougata laskma ja hoope kannatama, seeni kui timäle viimäs õnnõs lännü peero toukamisel üle läve vällä saia. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pallo aigu läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallo aigu oll jo möödä lännü ja nimä inämb timmä es tunnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pal`l`o aigu peräh, ku jo Jaani pujapoig Turakil elli, tuol ol`l` Andre nimi, sis tuo magasi üzkõrra pühäpääval moro pääl, tütrek läz`ai tõist üles, et sa makat väega kavva, lää äi hobosit kaema, vaest nuo umma kui halvastõ, a timä karas üles, ütel, et mi sa minno mutiti unõ päält, mullõ näüdati unõh, et sa mine võta ärr’ Kunnimäe suost haava lehe’, nui umma su jaos sinnä pantu, a ku naati mullõ opama, kuis ma kätte saa, sis sa ai’ mu õkva üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pallo julgui enämb minnäqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pall`o om säändsit tallõ, kost ütel aol hobõstõga kattõva ka meheq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
"Pall ` oq eläjäkasvatajaq pandiq umaq eläjäq tuuperäst kirja, et es saaq vihmadsõ suvõ peräst haina vai sillo tetäq, a nüüd ommaq olnuq ilosaq ilmaq ja mitmaq ommaq kõlistanuq ja kotussõ saban üles ülnüq," nimmaś Asta Koik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Pallos hatal vallõ kaalah püsüse. http://www.setomaa.ee/
Pallos tsial satul säläh püsüs. http://www.setomaa.ee/
Pallo syss arvati talvõs vaija ollõv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallo uhkõt rahvast kõik takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallu om mõteldu latsi pääle: nende jaoss om tiatretüki, luudusmängu ja omaette maja. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Pall`u rahvast kogunõsi ümbretsyyri kaema. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Pallus peet’i, kumardõdi jumala poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pall´ond üle katõ inemise laudu pääle es mahu kõrraga. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Pall´oq jõvviq laulikiden Kirändüsmuuseumi ilma autori nimeldä. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Pall´o saa-s ma kävvüq umatsillõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Pall´o süü! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/34.html
Pall´o vannu kumbit om loodusõ vai taimiga seotuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Pallõl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõldi Pet’sere Pühä-Maar’at siist ap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõldi mitmõh paigah, Migula ker´kukõsõh ka pallõldi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõlgõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Pallõl mõtsah Jumalat, tah naidõ soo kinkõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Pallõlsi jumalat, et hädäorg lõppõsi…» http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Pallõl´ iks tä pardsi hällütämä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
Pallõl’ Pihkvast keriku ristjät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’ jalq leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’ kodohoitjat: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’, pallõl’, ni nakas’ tuuma joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’ päivä, et kulla pääväkene, mingui jumalihe, las mul päävihk ar pääle pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’ timä Pühä-Maar’jat, et ku muq käsi ar sütüsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõl’ väega an’diss, syss sai es’ kuigi jala jovvul pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pallõmi lahkõlõ kooli Hoolõkogol näile andis anda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pallõmine, tennämine, andis pallõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Pallõmiq teil rehkendäq tuuga, et ümbrepandmisõ man teksti pikkus hariligult muutus ja tüü mahu mõõdamiq kõgõ valmissaanu teksti perrä. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Pallõmi vastadaq küsümüisile umast pääst. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
"Pallõ 45 no õks, maamakõnõ, esä käest lupa, meil ka päältmaalõ vanaesä-imä poolõ kostõlõ minnä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Pall’o Missomaalõ rahvast viil mahus? http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
25.03.2008 Pall’odõ inemiisi meelest olõ-i sukugi andsak vai halv, ku nõsta kotost prügükott auto pääle ja viiä tuu mõtsa ala, tii viirde kraavi vai kohegi liina viirde mulku. http://www.teeme2008.ee/?op=body&id=74&art=81
Pall’odõl miihil kaos mõistus är, nigu nä kiivri päähä tõmbasõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Pall’odõl omma ka suurõ võla kaalah: http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Pall’odõl om seo asi põlvõst põlvõ lännü,» ütles Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Pall’odõl om tervüs läbi, näile ei passi vahetuisiga, füüsiline tüü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Pall’odõl parhilla kimmähe ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Pall’o inemise ei ihna rahha «raisada» ja uutva, kas ülepää lätt talvõl külmäs,» ütel’ Filingu Valmer (38), OÜ Filmer juhatusõ liigõ, kiä müü küttepuud päämidselt Võro liina inemiisile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Pall’o inemise, kes käve kaeman, ütli, et nii kõvva pikselüüki om harva nätä, et puu om peris purus lüüdü,» kõnõl’ Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Pall’o kallis lätt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Pall’o mõisast tiiäti? http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Pall’o nakkasõ vahtsõst ka latsiga kõnõlõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Pall’o om alõvilatsi, kellel kotoh säänest meisterdämise jako ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Pall’o om kätte võidõt: näütüses opvaq pia kyik Walesi latsõq koolin kõmri kiilt kas imä- vai vyyrkeeles, nink pia egän liinan ommaq kõmrikeelidseq kooliq. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pall’o paigapäälitse kontsõrdi ja etendüse miildüse. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Pall’o pelgäse, et maakoolin ei saa hääd haridust . http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Pall’o pelgäse, et nä ei tulõ majandusligult toimõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Pall’o sildipilte om vällä kraamit varatsõmbast aost – näütüses mineväkeväjädsest Umast Pidost –, a om saadõt ka peris võigõlusõ jaos tettüid pilte. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pall’o sul Võssotskiga ütist om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Pall’o sul tüüjõudu om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Pall’o tutva olli Umast Lehest mu juttõ lugõnu ja härgüdi, et panõ no raamat kokku.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pall’o tuu aoga jõvva ei, a määndsegi as’a saa iks valmis ja tüüriistapruukmisõ maigu kätte. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Pall’o võiva põtõ «rahvuslikku alaväärsuskompleksi». http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Pall’o võrokeelitsit inemiisi eläs Eesti suurõmbin liinun Tal’nan ja Tarton. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Palmi Markus (6) and’ lihtsä ja loogilidsõ vastusõ: http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Palodi pühäse lam’bi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palohk vai palok om kanariguliidsi sugukunna mustiga perrehe kuuluv väiku puhm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Palohk
Palo küläst Mikit, mullõ uno ja Uljan, ku poiskõsõq olliq, syss olliq kar'a man ja löüseq kivi ja kivi pääl ol'l rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palo poolõ õks min’ti, sääl nuuq os’a kasusõq: pedäjä mõtsu all, vannu süüt’e pit’e, kalõba maa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palo pääl om no' hüä linnada' õnnõ mehiläisil. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Palotagõ kyik tuu kraam maaha, mis me pühäpäävä tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palotõdas nurmõ veereh vanno kaltsõ ja kaloskit, puistatas põllu ümbre mõtseläjide nahku palotamisõ tuhka puutuhaga segi. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Palot’ maja, kar’a ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palsiq ynnõ uma elo ja kar’a kottalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palsi sõss, et kiä s näe' es kuulõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Palsi õks külätütrikkõ abis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palssi riigi ülembitä: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Palssi, seie, sõss jäll palssi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pals’si ma syss Pühä-Maar’jat, et ku jummal’gi ker’gütäsi mu tõpõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paltogan om põhikuul, raamadukogo, kultuurimaja, postijaoskund ja kats kerkot. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paltoga
Paltoga om külä Vinnemaal Vologda oblastin Võtegra rajoonin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paltoga
Palubi Kull´akõsõq, üteldi Saru külän. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Palugamuus’ pidi kõgõ olõma, ku määnestki lihha oll’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Palutuspuus raotiq ka jämmeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Palvõ peet, piät lahutama ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Palvõ tekst lövvüs Matteuse evangeeliümin (6:9–13), kon taa om osa mäejutlusõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Pal’knakõnõ kahanõ-õs sukugiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’li kyik’ kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’li, pal’li, joudaas kuigi ar kistutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’li päiv vai kat’s, syss saisutõdi, koon’ jahtu arq ja pillut’i lapjuga tuhk lak’k’a, - tet’ti kesõv pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’li rehi, pal’li maja kyik’ kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’li tuu t’s`ässon maahha syss ynnõ säält tuha seest löüt’i tuu puunõ pühäsekene ter’veh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’lond es võtaq, mynõ saiakõsõ, et tahaas tuudki, saas tuudki süüdüss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Pal’lo saq tahat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pal’los syss ta küüds vanõmbast lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pal’lo sul võlga om?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
**** - Pal’los vastuliidsi? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' aho küttümä, nakas' pliine küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' hendäle kurakangli tsoppa, et Jumalast noq soogi mullõ kaq saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' imä tütre ja väümehe aita magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' jalq kaarnapoja asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' jalq kua kost võt't söögi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' kaarnapoja asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' kana süümä, vanamiis suigahtu magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' kuningapoja, et sina olõ haigõ, sa sängüh lesätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' ladvaga alla, tüvega üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' lavva üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' leeväkandsu lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' mütsü päähä, tull vällä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' naase tammõ pütü sisse, niq tõugas' kõ pütüga merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' nemäq aita magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' nuuq jalq kivi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd', pand vasta, a es jõua enämbät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' punga nöörägaq pulga külge, et maq lää aja ööse kassimulgust rikka mehe aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' syja tsyyri ümbre, soldat ragi pääq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' syss Ivan Kupets sysarõ valgõ härä sälgä, lätsiq pakku valgõ härägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' taba taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' taskuq täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' tooli perse ala, "Aja syss jutust!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' tütre perve pääle kõost, poja pedäjäst, hiit hindägiq merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' vanõmba poja vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd' ütesä aaminat pääle, jällegi kir'okah kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd nigu proovist kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan'd sis mõrsja ravvadsõ' saapa' jalga, võtt raudkepi kätte ja ubinakõsõ peio 43 - ja lät's minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Pan'niva uma'-naase', uma'-minjä'-nuu'-soola'-ris'tpingi jaku pääle, pühäste ala, sis kadona Semmen' sääl lugi pääl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Pan'ti ahi palama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pan alastõ sinnä istma, koh soo istõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panama , ammõtlidsõlt Panama Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Panama
Panama pääliin om Panamá . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Panama
“Pan arq, nigu tõoti!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand aho küttümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand aho küttümä, et mi lää, palota arq tuu hahenaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand aidaussõ maaha ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandaq Opera kinniq ja vahtsõst käümä. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Pandaq TextEd kinniq ja vahtsõst käümä. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Pandas Krystusõ väräq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas kaas pääle ja naatas maaha viimä ja väega ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas kokko võrokeelitsit opimatõrjaalõ, kõrraldõdas tiidüskonvõrentse ja andas vällä mitmõsugumast võrokeelist kiräsõnna tiidüsuurmiisist ja artiklikogomigõst ilokirändüseni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Pandas käsi ussõ vaihhõllõ, sis kolk(i)tas - ussõga kisk nii, sis tõõnõ jäl' küüs(u)s: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Pandas ladvapuul ots sinna kottale, kon tiir sisen om, nii et toss õkva sinna kottale lätt, kon tiir om, vajutatas kolm kõrda tüveotsaga. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=188
Pandas liitri vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandass vankri õkva kottõ täüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas syjavägi kyik ümbre saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas söögi lavva pääle ja katõtas rätiga kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas uss kinni, mingui aho pääle, min luiõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandas vahtsõnõ ridaimä ja vahtsõnõ küsüjä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Panda-õs palkõ tapiga kinniq es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Pand ette, läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand halva tütre halli hobõsõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand hobõsõ ussõ ette saisma, lätt esi aho mano piistlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand huss mano vahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand imä aia viirde saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandist võõdas asju: kammi, prossi, kiite, helmi, kurti jne. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Pand jala üte tsõõri sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand jal hobõsõ ette, et ma lää kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand jalq kotti, lätt minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand kaala, niq anniq vasaraga pääle “Jumala nimega aamin!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand kihva pad’a ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand kirstu sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand kyik pääq kaq kokko, tul’l’ kolmkümmend kuus pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand käe kannu pääle ja lei kirvõga käe mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand käe puuhu, tulõ paaba, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand kõ nüssikuga piimä jalq sarvilõ timäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand laterna palama, inemist ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand latsõ riihte ah’o pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand laudohe nulka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandnu vanahalv vin’dläse pääd ot’sma hin’däl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand pini pää kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand puhma pääle kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand päitseq siilo ala, tulõ kodo, kõ jalq maija pite mütt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand rehe ala orrõ pääle kanakõsõ ja kikkakõsõ, a esi läts üle üte pindre1 süvvä otsma, ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Pandse kah põlvili maaha ja uutse ku õpõtaja-ärrä veini-karahviniga temä kotsile jõudse. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Pandse kah usse pääl korjanduse kasti katekümne viieka a tahtse bussirahas viis tagasi saia. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Pand siimne maaha ja tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand sinnäq majja timä elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand sis kass kotitävve tuhkõ rii pääle, pand puutõlva-ga14, läts rebäste poolõ suulõga15 minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Pand sysarõ kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand sääl üte kukliku viirduma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Pandsõ Facebooki kah üles müügikuulutusõ,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Pandsõ musta kassi kotti ja sõlmas 99 sõlmõ kotisuu ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pandsõ tooli pääle istma ja koput kolm kõrd vanapaganat kurõ seereluuga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
`Pandsõt veere¿, `jäie iks •sombukõisi jäi sinnä¾nii havvakõisi. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Pand timä ka sis hinne ruttu rõivilõ ni läz` suo vierde kaema, a ku sai sinnä, näk`k` ku ol`l` tuo tammõ kannu man ilmatu suur tõrvas siug, nigu pal`k`, sis timä heitü hirmsahe ärr, pan`d` kaksõma, nigu üsigi jõudsõ kodo poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pan`d` timä sis rassõ märä ette, naas tuoga kivve vidämä, a midä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pand tuu ka kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand tuu suurõmba keskele saisma, küsüs tõistõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand tütre, ulli vele ja pujakõsõ püttü ja tõugas’ arq mere päälegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand uma nurmõ kokko, pallõl’ jalq mõisahe tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandva Nahtsõlõ vüü, kumardasõq jalga, kün’dle ka pandvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandvaq kuurma pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pandva võsa unikulõ, purustasõ tuu är ja saava tuu iist kah viil raha,» kõnõlõs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Pand veli hobõsõ ette, käs’k sõsarõl istu sisse, vei sõsarõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand üte jala ülest, ni piniq joosiq järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
P andžabi, ( A fgaani provintsi), K ašmiri, S indhi, ja Belutšis tan i". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Pand’d’ tulõ tarrõ ja kohe käs’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand’ käe paku pääle, veli ragi käeq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pand’ pini villa korvi, and’ kyikõ hääd süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pane ka seda tähele, et sa esi keetmise ajal keedetü harja külest raasugi ei võta ega süü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Pane minnu mihele! http://cfe.ee/cantus-book?code=127&l=25&a=226
Pane ruttu hobene ette ja mine Taarka manu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Pane rõivile ja tule ruttu, meil omma pulma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Paneva tule pääle ja annaba eläjile sisse joogiga. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Pane õnne hindä kipest 21 valmis ja lääme kuniga mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Pangakonto nummõr: http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Pangan oll’ tä kassapidäjä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pange kolm anumat söögiga vällä ja laske obese sinna manu valla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Pange peranulka, sääl saa puhtamb. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Pange te äste tähele, mes unen näete ja seletäge mulle omgu iluste ärä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Pangi käevangun ja kombaini kanglin, marssõmi Pokumaa kanti mõtsa, vana hää kotusõ pääle, kost egä aasta õks kor’at om. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Pangil om põhi, külg, küle ülemädse veere külen kats vangukõrva, mink külge poosõ vang. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Pangil sündü edimäne lats tütriguiän. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Pangiperäq putusõq maa külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangist tsilgus vett viituumisõ aigo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Pangi tävve vii sisse panti tuup pedäjä tõrva, sis panti umbõhe plekk anomahe, tuul anomal pidi olõma plekist haamikõnõ ka iih ja haamil muidogi pulk ka iih. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pangi võisi panda tila külge, muido või tuul minemä viiä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Pang om annom , midä kõgõ inämb tarvitõdas vii kandmisõs ja hoitmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Pang piät olõma nii suur, et ku tä vett täüs pandaq, sõs suur inemine joud tedä üte käe otsan nõstaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
"Pangõ' vahi' ka pähütsehe 14 , tõsõ' vahi' jal' 15 jalotsõhe 16 , kolmada' vahi' läve taadõ 17 !" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“Pangõ noq timä aita.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangõ om tarvitõt joba vanast ja vanast aost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Pangõq hot’ kannu manogiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pangõq noq hot haahki manogiq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Pangõq noq härgi mano!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pangõq noq miq kaq hobõsõl hand sõlmõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pangõq noq muq hahekõnõ kaq kohe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Pangõq noq oinide manogiq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Pangõq no sinnäq täkkä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Pangõq ta kikkatükk haahki sisse, külq haheq tä arq pesväq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangõq timä aita, ta vyyramaa miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Pangõq timä taaha suuri härgi sisse, külq nuuq timä arq tsussvaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangõq tä sinnäq suuri synnõ sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangõ ussõ kinni! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pangõ viil mano!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pangõ üt’s mas’sin k’äuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pankjavitsah om kaq Al’akseipuusli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pankjavitsah om lojapuusli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pankjavitsah om lujapuusli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pankjavitsah om meil suvisõpühi kaq suur mälehtüsepidämine matusõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
* Pankjavitsas on Migula kirik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan kolm tsyyri küündlit palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pankõ' otspaja är' kinni' ja minke är' kaaha minema!” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pankõ nu pankõ iks rõiva sälgä, teke rõivastõga, miä jõvvat, alastõ tii tapat hinne jo ärr, tuoga iks saa ai! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Pankõ nu är' luidsa' puuhtõ***!” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pankõ uma mõttõ kirja ja saatkõ mi toimõndusõlõ 25. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
«Pankõ ummõhtõ pinile tuu kiip är: ku pini kaoma lätt, massat rohkõmb ku tuu 15-20 eurot kiibi iist!» oppas Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pankõ vorsti valmis, eestläne tulõ kombaini ostma! http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Panna Maarja poig tõmmas tiku üles, pan’d’ suitsu palama, läts seendsest läbi, vei, pand tiku koh livvah oll vesi, koh arq kistu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panni jo tõrdohe arq, syss ütli vanapatu naaselõ, et min sa maitsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panni latsõkõsõ põllõ sisse, lätsi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pannin pää põõsa pääle, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Panni näid nii pall’o ku mõisti kirätükü sisse (Raamat «Vaba pattulangemise seadus», Argo 2009 – UL) Kotussõ umma ümbre tettü ja ma esi olõ joba rohkõmb tõõsõpoolõ miis, kiä seoilma Võromaast suurõmbat ei tiiä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Panni püssä aidasaina pääle ja varsti näi, kuis varõs sitauniku päält üte kanapoja kinni haard’. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Panniq kaasõgi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq katusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq keriku kinni ja keisri kätte võt’mõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniqki lavalõ pääq kokko, viha pää ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq kolm kuhja üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq kulda, pallo arvsiq, kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq kyiki mütsüq toki otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq kyik kuld as’aq kotti üte kuldtaldriku ynnõ jät’t vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq kyik neljä palla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq latsõ magama, tä kaq kõrval keräh maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq nä keldri kinni perä ja lätsi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq poisi sinnä tarrõ, et näüs mis timäst saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq pühäse maaha niq pässiq hobõsõq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq pühäse tammõ kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq sinnä ütte jakukõistõ ja kõ sääl ravitsiq ja hoiõq, nigu kiäki tiiä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq sulgu kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq syss timä aita, niq tulli kats voorimiist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq süldi jahtuma tõistõ tarrõ paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq tsässonast pääle, et veemiq arq soo vinne pühä uma maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniq tuu pudruperä liuda jaq üümajalise süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panni rõivihe, lätsimi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panni sis politsei pää kokko nigu ruusõ sõa mängun ja nuputi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Panni tulitsit hütsi kannikõsõ sisse ja küündlejuppõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panniva hobõsõ ette ja sõidiva Pihkva paalõ mineket rahha otsma. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Panniva kats’ kätt kokko ja palssiva: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Panni’ patta kiimä, et sysar om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pan noq tsialõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pannu' väidse otsa, et ma käpäga ei anna', ta haard käest kinni. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Pannu kikka kirgmä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pannu poiss rõivile ja lännu võõraga üten. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Pannu sis leiba püssisse. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Pannõ suur maaväits (tsiatapmise väits) päitse ala, sis inämp ei tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Pan peräriikese pääle, vii veskile, saa jalq leibä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pan pää paku pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pan pääq kannu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan rõivihe jaq min majast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Pan savikivi kotti, istuq järve veereh ruihtõ ja mine!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pansionaadin eläs 41 inemist, vapu kotussit om viis. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Pante käe pääle, mähite musta rätiga kinni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Panti. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Panti Karnilei kirstu, ni kirstuh omgi'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Panti haahki sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti jalq jakukõistõ seeniq paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti jalq kari pääle toolõ syjamehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti jalq orrõga vai nööriga (6 jalga) ütesuurutsõ pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti joq tähele, et kost tälle piät rahha saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti jäl tõnõ hupõn ette, saja' läts õks minemä, jää-õs minemäldä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Panti kari pääle, piät perrä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti kolm anumat vällä ja lasti obese valla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Panti kuningapoig saisma mõrsjaga ja vanakuri nakas’ laulatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti kuningatütär klaasi mäe otsa, et kiä jõud sinnä mano ja petsati otsa pääle lüvvä, tuu saa kuningatütrele mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti kykkõ viljä sisse, linasiimnit ja tatrikku kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti küll kah vahi vällä, aga kui nätti, et sii asja es paranda ja vahi esigi nakassiva ärä kaduma, sis jäeti mõisa üüses hoopis tühas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Panti künnel tala pääle palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti laudlina pingi pääle, pühäne pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti märgi külge: see vanemb, tuu nooremb ja saadeti tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Panti palja kivi pääle. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_05_laul.php
Panti paprõq sinnäq paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti pärmi ja püülijahu, tuu hapatedi ja määriti tuuga sannan latsi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Panti pühäse ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti rätt lauda ja kuningas võtt ka syss uma räti taskust vällä ja pan’d’ lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti sääl Eesti lipp üles ja tuuga lõppi Vabahussõa edimäne jago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Panti säält kängäq lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti säält lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti timä aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti timä pilt ynnõ õkka majja, et sääne rüüvli om olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti toolõ kari pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti toolõ lina kubu sälgä ja pidi Miitra poolõ arq viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti, too truba oll lämmi, tetti tälle trubalõ asõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti tsiatapmise väits, mes ol'li ütesä tsiga ärä tapnu, sis lüüdi välläpoole usse kõrvale saina, korale poole elumaja saina. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Panti tuu inemine pühäse ala, künnel kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti tä püttü ja lasti mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti tä vangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti tä üte talo poolõ ja kandor mas’s’ pidamise iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti tõõsõ rõivaq sälgä ja kutsuti kuninga ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pantivaq kirja timä eloluuraamaduq (edimädseq kirotajaq olliq Schlichtegroll, Niemetschek ja Nissen) nink kirästajaq tahiq võiki timä töie tävveliidsi köütit vällä andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Panti vii-leevä pääle mynõs aos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panti õdagu uss kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pantu kõik ussõ ja akna kinni ja pallõldi pekot. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pantu tollõ latsõlõ hoitja manu, et näeme, vast tulõ last kaema. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Pantõ inne õi anda ar’, ku’ piät midägi tegemä, midä kästäs. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Pan umast hiist-vaivast, hot’ veidüq panõq, tuu kaq om paremb, ku võõras hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan uma sysar kohe tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ KIMMÄHE hinnäst kirja! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
«Panõ egä aasta õkva sis, ku nurmõ pääle saa, timahava pandsõ kats hektärri kardokat maaha 11. aprillil,» selet’ Rahuelu Priit, kiä kasvatas kardokit uma vanaimä Männi talon Marga külän Orava vallan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Panõ hinnäst aigsahe kirja! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Panõ hobõsõd tõlla ette! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Panõ hot pingi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Panõ kirjo kirotamma ja pillu pilutamma." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Panõ kits kärnäris, saava puu kooritus. http://www.setomaa.ee/
Panõ koti joq valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Panõ lambalauta laulatamma." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
“Panõ maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ mano kibluk ja paprika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Panõmi naa jutu kõrdapite lehte. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Panõmiq tä siiäq saada müürü pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõmi tälle sääntse trahvi, et tuu kolmõ põrgu perä alt kiibõr-kaamen, mis om ütesä kõrd valusamb ku tuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõmi vannamuudu saiakohetusõ minema ni kae kaapast, midäs sinna sisse pandas ni pääle määritäs – soolatsit ni magõhhit. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
“Panõ nooq käe mullõ vüü ala!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ näid firma andmõbaasi ni kontrolli tõisi tettüt tüüd. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Panõ pann tulõ pääle, tsipa õlli ja praadi sibula läbi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Panõ purki ja kaas’ õhukimmält pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Panõq jalg pääle! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Panõq järgmädseq tugõmisõ nupiq umma blogihtõ, võrgolehti pääle, e-kirjä alakirotusõ mano vai muialõ, et julgustaq tõisi Vikipeediät avitama. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Panõq no õgalõ ütele viiski paari hammit-püksõ, kae, ku suur mõsu saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ q pääd! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_26.html
Panõq vahtsõq kapudaq jalga, saat saq terves. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ rõivihe, tulõ muqga üteh mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ samavaari nyna ala ja võta volvri kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõ sis naasõ ruuli ja… http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Panõ soo saiapätsi siiä ala ja lää üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Panõt soola'-vii sisse ar', tiit kõik val'mest, sis luidsaga vai peoga nii heidä tõp(i)tsõllõ suu pääle [= näo pääle]. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Panõ tähele! http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Panõ täüdet upin taina pääle ja nõsta taina otsa üles kokko. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Panõ tõõnõ! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Panõ-õs tähelegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pan’d jal vahtsõst kün’dle palama, kumardimi kõik’ jumala iih, in’ne andaas süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d kuningas vele türmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d mõõdi tuhkõ, mõõdi sorrõ, kyik segi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d omaq rõivakõsõq kuioma orrõkõistõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d süäme ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d timä nimele pühäse ette kün’dle tõõsõ otsaga (s.o. põlev ots allpool) palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d timä rüük’mä keteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pan’d tuul kah habõna tüküq kak’k ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d vyiveska üles, sõit’ herr müüdä kut’s’ariga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d väele** hin’däle tarõ sin’näq ussaia plat’si pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ aia viirde saisma, kepi kätte ja munakorvi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ alastõ kiviuniku pääle istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ arq keldrihegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ arq kivikeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ arq, niq jalq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ esä hobõsõ ette ja läts viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ havva mano üte saiba tähest, läts sepikotta, selet’ poisalõ, et vot, mul ol’l sääne juhtumine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ hobõsõ kõo külge kinni ja esi läts tsuklõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ hobõsõ köüt’ jalq kõo külge kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ huhmrõ tarõ otsa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Pan’d’ imä vaesõlatsõ lauta lehmä ruhe ala.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ jalq kirstu tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ jalq rõiva orrõkõstõ pääle kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ jal tõõnõ tõõsõ asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kana ette, kanaga äes’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kats kahru ette, veie puuq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kerikurõivaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kikka ette, nakas’ kündmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kuningas poja aamõtihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kuningas timä uma syja juhatajast, et väegaq kõva miis om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kuningatütre rõivaq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kuurma pääle, hobõsõ es jõua vitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kyik ümbretsyyri, vei tütre jalotama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ käeq vüü ala ja jät’tki mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ kõõq türmülise kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ külq vasta, a timä võit sai üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ latsõkõsõ pingi pääle, esi läts vällä vii perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ latsõkõsõ püttü, niq las’k’ arq mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ leeväkandsu kannu otsa ja nakas’ puid ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ maaha sälätävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ mehe läve ala, habõna läve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ muna poisilõ taskohe, lätsiq minemä havva mano, koh meheq oodiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ mõõga kihla, võt’t viina, an’d’ kuningalõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ naase kokko, sai sääne naane ku inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’naaselõ pää rüppü, jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ nemäq mäe pääle rinda ja küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ nimäq esi tarõkõistõ, koh elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ nuuq kolmõkese sinnä süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ nuuq kyik sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ nyna haava sisse, ossõnd kyik vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ oma pulga jo karmani arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ piiretüse ütte tõrdohe jaq nisu tõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ pois’kõnõ ruttu uma rõivaq sälgä ja istõ tõlla otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ raamatuq sängü, hiidäs magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ rahva põldu tegemä, pan’d’ herneht kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ ruubli lavva pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ sysar käe kannu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ sysar rõivihe, veli pan’d’ hobõsõ ette ja vei sysarõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ sysarõ kaq laiva, läts laevaga üle mere minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ sysarõ maaha, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ säält pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Pan’d’ sõbõr pinel hannaq sõlmõ, hiit’ mehele üle ola, üts pini ütel puul, tõõnõ tõõsõl puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ söögi minemä, esiq hiidäs magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ timä kuuõndahe kambrõhõ kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ timä üle riigi kuulutusõ vällä, kes tütre üles ot’s’, toolõ anna tütre naasest jaq poolõ riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ tsirbi vüü ala, läts vasta vägimehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ tsirgu puuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ tälle tõõsõ sysarõ kotiga sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ villaq põrmadu pääle, nakas pesmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ võidu kaq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ ynnõ hindä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’d’ õgalõ ütele tütre kõrvalõ, jalq vanõmbast noorõmbaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’gavitsah ol’l üt’s pap’p, tuu tahtsõ rahvaga väega maeldaq, väega rän’k miis’ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’gavitsa lääväq (ris’tiq) tõbõ läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’gavitsa mõisah ol’li üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’gavitsa vin’ne kerik, Pühävaimu kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ni iks hobõsõ ette, vei rahvast ka edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ni kat’s pudela t’äut tuud Pühä-Maar’a latsõmõska vett ni saigi tuu midä jummal’ar´mu andass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pan’nik’i nimäq Migula arhereiast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’niq jäl rehe üles, kuivs’si ärä, niq peremiis’ võt’t pirru, pan’d tulõ sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’niq rüüliq köüdiq kuurma pääle ja aiq sin’näq Kaugavitsa jär’ve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ni timä ar rehe tarrõ erälde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ni vannari maahha ja tõmpsi lehma jalgu pit’e üle säl’ä tõisildõ ja jäigi lehm elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti Karnilei kirstu, ni kirstuh omgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti päädidü saapa jalga ja tuust aost Mikul’ paigast ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti raha kokko: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti rynnaq üle ter’ve söödü, - tüveq üt’ele poolõ, ladvaq tõõsõlõ poolõ, et muido saai palama pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti timä huhmõrdõ ja huhmõr surbut’i pek’ligaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti timä maahha ja kolmadal pääväl sõbraq lät’siq havva mano ja syss ol’l kääbäs nõsnuq kolq kõrd korgõppa, ku ta ol’l tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti täl’le kuurmahe, syss lät’s minemä uma kraamigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pan’ti täl’le sään’e trah’v, et viidi lõvikoirtõ kätte hauda. peräst min’ti kaema, kyik’ ol’liq lõvikoiraq magama jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pao kasus õks suust suur miis. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Papakohv köögih kõgõ [kogu aeg] istõ akna pääl ja näkk [nägi], mis kokk tekk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Papil söögiq säedüq kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papilt tingäkene, jumalalõ hingekene. http://www.setomaa.ee/
Papilõ andas rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papilõ anti rahha kuvõrra ja vilja vai midä söögikraami kaq, niq saadõti tõõsõ talo poolõ jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papilõ sai tuu tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papilõ viidi syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papi naane ütel', et arq tulõ tappa syss lehm maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papi naane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papi naba mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
Papi näitsik an'd' lehmäle aganit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papipoig Looska om kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papipoig L’ooska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papipoig L’ooska tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papiq lugõvaq seeh, niq rahvaski kyik ker'koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papiq olliq arq harinu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papiq ütliq, et Jummal süü, a tä pan’d’, et ei süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papist veli ütle-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papi sõrm mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
Papi tilk mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
Papi titt mii seeh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1535
Papo ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp' kävi ümbre eläjide, pidi palvuse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Papp an’d’ tälle kaq vikahti jaq sulasõgaq lätsiq katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp heit’ kolq kõrd mulda, syss kyik matjaq hiitväq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp iih pikki hiustõga, herräq kaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp kaes, asi või halvastõ kaq minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp kaes, ta om õks joq peris ingli, ku ar tiid tuugi, et ma tuu taldriku kodo jäti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp kaq joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp kutsõ tõõsõ papi kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp küsüs, kas pia saa joq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp küsüs poiskõsõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp lugi, ku pallo aastakka oll söömäldä olnu ja ku pallo aastakka viletsüist nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp läts ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp läts kerkohe, mõista-as kerkust tagasi minnä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1537
Papp läts kodo ja selet’ naasele, et niimuudu om, et ingli tull taivahe viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp lätt kerikohe, mõista-ai kerikost vällä tulla'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1537
Papp lõikas hiusõ külest kolq korda ristämiisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp nakas pääle ajama: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp nakas’ joq kotih pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp omma' piniga velidse', mõlõba saava' keele päält süvvä', ja ahvõkant viil sinnäke'. http://www.setomaa.ee/
Pappos jälq om neländäl aastagasaal kirotanuq, et Apollonius "oll' väega pikkä aigo Aleksandrian Eukleidese opilaisi man ja säält sai tä sääntse tiidüslidse mõtlõmisõ viie" ja et "Eukleides oll' pehmeh ja lahkõ kõiki vasta, kiä kas vai õnnõ veidükesegi olliq võimõlidsõq arõndama matõmaatiliidsi tiidüisi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Pappos pidi naid tulõmuisi tähtsäs tähetiidüsen ja võtt' nii Eukleidese "Optika" ku "Phaenomena" sisse umma teossõhe "Väikene tähetiidüs", miä oll' vähämbide töie kogo, midä olõs pidänü lugõma inne Klaudius Ptolemaiosõ "Süntaksist" ("Almagesti"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Papposõ perrä põhinõs Eukleidese "Elemente" X raamat suurõn jaon Theaetetosõ tüül. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Papp pagõsi puuriida taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp pan’d’ täl õgast küleluust taba läbi, kään’d’ lukkugi ja võtmõq hindä kätte, et mineq noq, käüq koh meelüs, rahvast pite vai mõtsa pite, pallõq Jumalat, seeniq, kooniq tabaq arq välla kasusõq, syss olt hyndsa joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp pidi palvõ ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp pidi väiku molepina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp pöhendäs arq, syss andas vaesile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp sai kolq ossa, a psalomtsik üte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp sõit’ tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tennäs, et kas hääle poolõ, kas kuralõ poolõ, a mina lää õkva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp toodi hobõsõga a pühäse külärahvas tõi esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tulõ kaq havva mano peräle, lugõ pominanja, pidä palvusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tulõ kerkohe, kyik puuslikõsõ kaditas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tulõ, lugõ pominanja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tulõ õdagu kodo - likõ, muanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tuu Jüri puusli vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp tälle ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp ulliväega tänit' joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp uot kõrrakõsõ aigu, kooni arvata lats arr saa imetedus - sis alost pöhendämist ja lugõmist pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Papp veel ristiviiga tsiugas kah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Pappõ ol’l ka in’ne pal’lo rohkõp - t’ääganaq ja tet’s’ogaq ja salomtsigaq, - ku naksi k’äuma, kagoh sai viil viländ andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp ütel’, et maq sullõ mõistai määnestkiq vaiva panda, saq olt joq nii patanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papp ütles, et väega hallus om joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paprit olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paprõ pääle mullõ tull matus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paprõ päält maaha laulta’ tohi-i. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Paprõ saiva kõrda, a asi jäi iks saisma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Papõl ka kõõ timä puul saistuspaik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papõl ol’l tett kuldvasikas jumalas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papõl om praasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Papõr’ pal’li arq, a verega kirotõt, tuu palaas kuigi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’i jaoss ol’l sään’e ku püün’e tett üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’il ol’l jo sääl nukah villakor’v, piimätõrdu, lihatõrdu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’il ol’l tõõnõ kah üt’eh; keriguriisaq pääl, ris’tiq kaalah mõlõmbil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’inaasel suur’ munakor’v üt’eh, võilänik suur’ üt’eh, tul’l tarrõ ku mustlanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’inaaseq kaq käveq ja salomtsikaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pap’iq lät’siq kaq hobõsõgaq, kiä talorahvast võt’t ynnõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’i tarõq ja sään’dse majaq ol’liq koh sai ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p haardnu aidaläve päält taosõq, pandnu Mar’gele kaala, rinnusõ ja rahkõ pol’mnu sälätaadõ kin’niq ja pandnu ummi vangõrdõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p ja tiakan’ pidäväq teenistüst, salomt’sik mugu laul ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p kai pääle, mahnu-l käega, et mineq mant arq, su seeh om vanapatt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p kat’s-kolq synna üt’les, nii tätsok jo kot’iga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p küs’se: kas sa vannudõ vaelt? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p naas’ roosavarrõga tsur`’maq, tougas’ timä jal maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p pan’d timä saina sisse, muudku jät’iq pajakõsõ, kost süvväq tälle andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p piat an’diss andma, ku kiä timäle halvastõ tege vai lüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p pöhen’d arq, võt’t poolõ hin’däle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p sai kõõ suurõmba jao, tiakan’ sai poolõ jako ja salomt’sik sai nelädä jao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p tul’l sin’näq, kai läbi paja sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p tul’l tarrõ: et mis nipal’lo rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p ül’nuq, et taa võõras hopyn’, kas tä juvvaq tahtsõ vai mis, nakas’ mot’sila poolõ vidämä; ma naksi hoitma, sattõ es’ sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p ül’nüq, et ma lääi inämb väikohe kohtohe, ma lää sinat’ihe kaiba, saadõtat Siber’jähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p ütel’, et ku sa küsüde, mina an’diss anna sullõ, mina piat õkva andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pap’p üt’les, et jah tuu in’ne süvväq ei kõlbaq ku vaia jumala synaga ar pöhendaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paradiisi värehtit. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_05_laul.php
Paraguay Vabariik ( hispaania keelen República del Paraguay , guarani keelen Têta Paraguái ) om Lõunõ-Ameeriga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Paraguay
Parajal aol võeti vällä vihma kätte likku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Parajalõ kaalu kasunu tsiaq viiäs tapalõ katõ- vai koguni ütekaupa ja kyik, mis sakslasõ meelest süvväq sünnüs, tuust tsiast ka kõrraga valmis tetäs: värskiq singiq, fileeq, suidsuvorst, verivorst, massavorst, sült`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
“Parandamiq miq kaq ta vana laivakõsõ arq, läämiq miq kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paranduisi põhilinõ sisu om tuu, et kakkõhellü ( q ) ja pehmehüst (') soovitõdas märkiq veidemb ku inne, õnnõ kõgõ hädätarvilidsõmbidõ kotussidõ pääl, põhilidsõlt sääl, kon naaq eräldäseq tähendüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Paran’d’ sulanõ vana laivakõsõ arq, saiq näq kaq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Parasi papil nägo arq ja naas' õks jal teenistüist pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paraskovja ol’l nii vaga , ku olõõs kolmapäävä ja riide nissa söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paraskovja om Krystusõ mõrsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paraskovja sai üt’e laiva pala pääle, sai ar üle mere tuuhhu viir’de. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paraskovjat tahtsõ esä arq hukadaq, et mille tä hoit’ ristiusku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paras kunts oll näide tegemine, et nä ka kuun saisnu ja kütmist kannatanu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Paras paras, tsäh, tsäh, tsäh, Kiä käsk minnä kaklõmä. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Paras puu, pulka õi saa, hüä lind, lihha õi süvvä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Pardsil viidi tsiapää Tennüsmäele pedäjide ala. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Pardsipillilugu 9. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Pareb elät kitsusõh ku võhlusõh. http://www.setomaa.ee/
Pareb söönü süütä ku näläne ravida'. http://www.setomaa.ee/
Pareb väiko ja terve' silm' ku' suurõ haigõ'. http://www.setomaa.ee/
Pareb üts kõrra "nah" kuä kats kõrra "ma anna, ma anna". http://www.setomaa.ee/
Paremb aastäk uuta kui kats murõhtah. http://www.setomaa.ee/
Paremba palakõsõ pan’d iks pap’i kor’vi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Parembaq an'd' umalõ pojalõ jaq tarõtütrigu pojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paremb ette kaia kui perast kahitseda. http://www.setomaa.ee/
"Paremb ette kõnõlda kui peräh purõlda: kui sa mulle naasest tahat tulla, sis piät egä päivi tarõst mu sitta vällä kasima!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
"Paremb ette kõnõlda, kui peräh purõlda: kui sa mullõ naasest tahat tulla, sis piät sa egä päivi tarõst mu sitta välla kasima!"A tool näiol oli lodo otsah; ilma pikembä perrä mõtlõmiselda ütel ta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Paremb hummogu varra ku õdagu hilda. http://www.setomaa.ee/
Paremb hüä härä kõtuh kui tühä kõlguse nulgah. http://www.setomaa.ee/
Parembit sõpro kuts ka' viil hindä poolõ, õt nuu ka pallõsi hüä viläsaagi iist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Paremb jää ar mullõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paremb mul ütsindä minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paremb nüssä minno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paremb ol'l pääle panda lehmä vai inemise välläheidet, tuu kiskse kuumuse vällä ja umbpalanu sai kõrraga terves. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Paremb olõs, ku timä tälle tõpralõ sõnnagi lausunu-us. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Paremb tetä kui tõuta. http://www.setomaa.ee/
Paremb tigalane peos kui mõtus mõtsas. http://www.setomaa.ee/
Paremb uma olinõ ku' võõra võismõnõ. http://www.setomaa.ee/
Paremb varblane peoh kui kümme katusõ all. http://www.setomaa.ee/
Paremb ülekohut kanda kui tetä. http://www.setomaa.ee/
Paremiis, peremihekene, katri, perenaane, pernaasõkõnõ, katri, astu alla … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Paremp hummukuni tett kui õdakuni mõtelt. http://www.setomaa.ee/
Paremp om ette kõnõlda ku perrä tõrõlda. http://www.setomaa.ee/
Paremp õks halva puja jalotseh ku hüä väü pähütseh. http://www.setomaa.ee/
Parep aigu müvvä ku kalli hinnaga osta. http://www.setomaa.ee/
Parep noorõst nulgah olla ku vanast vatsku süvvä. http://www.setomaa.ee/
Parep olessi võtta inglise sõna eesti kiilde. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Parep oppi veedü ladina kiilt ku punnitada puul-eestikiilsit IT-sõnnu tetä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Parep täämbä munakõnõ ku hummõn kanakõnõ. http://www.setomaa.ee/
Parep uuta' ku' unõhta, parep tetä' ku' tõota. http://www.setomaa.ee/
Pargin om 300 kuupa ja grotti kogopikkusõga umbõs 70 km, minkast õnnõ 20 ommaq läbi uuriduq Vietnami ja Briti tiidläisil; noist 17 ommaq Phong Nha piirkunnan ja kolm Ke Bangi piirkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Parhilla' keriguaigu sääl peetä-äi'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Parhilla (2011 aastaga andmidõ perrä) om Riia rahvaarv 657 424 inemist, kinkast lätläisi om vähä alla poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Parhilladsõ Tai riigi juurõq küünüseq aastagal 1238 luudu Sukhothai kuningriigini ja päält tuu nõrgõmbasjäämist sündünü Ayutthaya riigini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Parhilladsõ ao arstitiidüs om ka jõudnu tiidmiseni, et pall’u as’a omma inemisel katõ kõrva vaihõl kinni. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Parhilladsõs om suur’ kevväi joba käen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Parhilla ei saaki jahti pitä, lühembä mehe jääse nabani lummõ kinni. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Parhilla ei saia vanavanõmbidõga inämb niipall’u kokku. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Parhilla ei taso kittä, et taa om jo loodustoode – tuud sõnna om pall’o kur’astõ tarvitõt ja ostja muutusõ õkva vastalidsõs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Parhilla elase toosama kotusõ pääl Pulli Kimba pojapoja; timä poig - üts ainukõnõ - kooli noorõhna arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Parhilla eläski tä periselt maal üten naasõ Reiljani Airega – Antsla gümnaasiumi sekretär – ja katõ väiku latsõga (kuus ja puultõist aastakka vana). http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Parhilla eläs miis elokaaslasõ Ainoga. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Parhilla, inne kuuliminekit, tä lugõ säält vahelt noid laulutekste. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Parhillaki elässe kats vannatäti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Parhillaki joba liigus Soomõ poolõ kaupa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Parhillaki omma sääl kaemisõs vällän Põlva kunstikooli lõpõtanu ja TÜ maaliosakunnan opmist alostanu Valge Alo maali. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Parhillakiq kivi pääl pähkme koorõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Parhilla kutsutas liivi keeles kõgõ tihtsämbähe Kuramaa liivi keele hummogupoolist murrõht (idaliivi), minkäst om saanuq liivi kiräkiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivi_kiil
Parhilla ma esi ei juhi tuud, a eesti poisi omma sääl kõik aig, tõistõ ei saa. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Parhillanõ poodi päält eläjä maainemine saa-i vastapandmisliikmist tukõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Parhilla om Koguva külän Muhu muusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Parhilla om Kurvitsa Karmo viil ammõtin Tarton uman vanan tüükotussõn – tä om Miina Härma gümnaasiumi õppõjuht. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Parhilla om ammõtlik külänimi iks Ruhingu. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Parhilla om ilm külm ja miihile kulusõ häste är sändse villadsõ püksi, nigu pildi päält nätä om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Parhilla om imä Sepäle ytsindä jääny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Parhilla om innitsen jaama majan aptek. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Parhilla om löüt, et inämbüs sundiist umast keelest inämb hooli-iq, innemb tarvitas indoneesiä kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Parhilla om punktõsüsteem’ ja kõik’ lätt väega kuivalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
- Parhilla om tuo raha küll otav, a sis oll kallis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Parhilla om tüü viil poolõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Parhilla om vabakutsõlinõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Parhilla opi ma eesti kiilt magistrioppuseh. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Parhilla opp magistrantuurih edesi eesti kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Parhilla, pensipõlvõn tege Vello iks viil puumüüblit ja Maimu om Mõnistõ maanaisi seldsi juht. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Parhilla plaan Lilian üten tõisi Karula naisiga villamähkmide tutvastegemise kampaaniat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Parhillaq ei olõ timmä kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Parhillaq om Eestih umbõs 1000 – 1500 mustlast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Parhillaq om võro Vikipeediäl kolm kõrraldajat - Ker , Valdis ja Võrok , perämäne naist om ka pääkõrraldaja (as'aajaja), kiä saa pandaq paika vahtsit kõrraldajit (kaeq ka seo lehe arotuskülge ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Administrators
Parhillaq templit olõ-i ja templimäel om hoobis kats' muhamediuso mosseed . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Parhillaq võro keelel määnestkiq staatust säädüse iin olõ-i. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Parhilla tetäs Eesti-võro sõnaraamatut, miä võissi võro keelen kirotamisõlõ suurõmbat huugu anda. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Parhilla tetäs samma kaarti ka Lahemaa rahvuspargi kotsilõ ja valmis om Suumaa kaart. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Parhilla toimõndasõ inemise hoolõga ka aiamarjuga. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Parhillatsidõ raamõ man om kah tegeligult võimalus, et ku talumiis tege avaldusõ, et taht häötämises angõrpisti varõmb niitä, sõs keskkunnaammõt tege kommisjoni, kiä kaal võimaligu kah’u ja kasu läbi ni tege otsussõ, kas lupa varõmb niitä vai mitte. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Parhillatsõ Plessi rehe omma innitse küläkese asõmõl, koh kolm talomiest elligi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Parhillatsõ ao kalli ihohuuldamisõ abimehe olõ-i joht säändse imemöksi nigu autopahtli, miä ärhooratulõ ja mõlgitulõ vällänägemisele varatsõmba värskusõ tagasi toonu. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Parhilla tull' vällä, et humanistist jänki tohtõrdi joba paiklikkõ inemiisi valgõ fosforiga, miä om teedäki väega teküs arstirohi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Parhilla tüütäs taa 38 maal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Parhilla veel rikas kalane j?rv, mis eale ?r? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Parhilla viiäs ello rahu jalulõsäädmises sõlmitut Belfasti lepet , miä kiteti hääs 1998. aastaga hääletüsel nii Iiri Vabariigin ku ka Põh'a-Iirimaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Parhilla võisi tetä näütüses sändse majajajahtmisõ brigaadi, et talumiis saanu tuud hindäle appi palgada. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Parhilla’ om muudsa savisaina’ ja palksaina’, a’ saa-õi ‘ ilma jättä säänest ilo ja käsitüülembet rahvast nigu setokõsõ’ ka sainapaprõ moodust. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Parhilt tulõ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Parhomenko Aadi, 3.a kl, Mammastõ LAK (Contra “Raanitsakandja”, oppaja Lepassoni Marju). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
1865 - Pariisin luudi Riikevaihõlinõ Telegraafiliit, minkast ildampa sai Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/17._lehekuu_p%C3%A4iv
1924 – Pariisin saivaq läbi VIII olümpiämängoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/27._hainakuu_p%C3%A4iv
Pariisi-reisil luud töiest tunnõtumbaq ommaq klavõrisonaat A-mollist (1778) ja "Pariisi sümfoonia" (nr. 31), midä mängiti Pariisin 12. ja 18. piimäkuu pääväl 1778. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Parkest ja "hallasallust" roogitas vällä puhma ja tulemus om "rohilane kõrb", kon saisva samba ja kõk paistus läbi. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Park luudi tuu jaos, et kaitsaq ütte maailma katõst kõgõ suurõmbast karstialast nink niisamatõ Vietnami keskosa rannigu mõtso kaitsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Park naisi oll’ mäe otsah ja säädse suurist kastõst savipottõ lavva pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Parlaki kõlas avalik arvaminõ joba küländ selgele: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/index.htm
Parlatsõl aol om sändse jutuga inemiisi väega veidüq, õnnõ latsõq vai väega väikuq rahvaq saavaq parlatsõl aol kõnõldaq kiräkeelest mõotamaldaq kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Paroni von Swieteni Gottfriedi mõotusõl, kinkal oll' pall'o barokimeistride töie käsikirjo, sai Mozart 1782-1783 tutvas Bachi ja Händeli töiega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Parrõ külge rehetarõn ehk tala külge muuhn huu(o)nõn visatas köüds katõkõrra, otsa köüdetäs kinni. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Parteisekretäär oll’ püürdnü ja püürdnü tedä ja sis jalaga toginu: http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Parteivalik oll’ tävveste tiidlik, loi, uursõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Partia trumbis oll' soomustõt rassõ ratsavägi ja kipõ ja kerge vibulaskjidõ ratsavägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Parts’-poiss’ jagasi elotüüpreemijid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Parvõ Rauno ja Kadri Kriguli talust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/inne.htm
Parõmba jutu avaldami Uman Lehen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Parõmba kirätükü saava avvohinna ja trükümi neo lehen är 2015. aastaga joosul. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Parõmba näütlejä olli zürii meelest tütärlatsist Raudnõmmõ Kedlin Puiga ja Räti Karolin Kääpä koolist, poiskõisist Kalli Kait Võro Kreutzwaldi gümnaasiumist, Sariku Tom ja Lüüsi Priit Ruusmäe koolist. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Parõmba retsepti pandas raamatuhe, sinnä mano retsepti andnu inemise/talo nimi. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Parõmba sordi kivil avitas hää käe edimädse sõrmõgaq kraap'misõst ja mõttõn suuv'misõst, et sooviq täüde lääsiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Parõmbast sai ikki. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Parõmbat saatjat ei olõs mõistnu küll tahta. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Parõmba tükü zürii meelest: http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Parõmba võro keele tundja koolinoorõ omma teedä Minevä nädäli saiva olümpiaadil «Ütski tark ei sata taivast» selges kõgõ parõmba võro keele tundja koolinoorõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Parõmba’ lugõja’ 5.-7. klassi vannusõrühmän: http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Parõmba’ võro keele tundja’ omma’ teedä’ Minevä nätäl saiva’ tiidmiisivõigõlusõl „Ütski tark ei sata’ taivast” selges kõgõ parõmba’ võro keele tundja’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Parõmbidõ juttõ kirotajilõ omma ka avvuhinna: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
«Parõmb iks ku pall’as vesi!» kitt’ vahtrõmahla mekki Vana-Koiola miis Tintso Üllar (59), kelle perren om keväjäne vahtrõ- ja kõomahla võtminõ mitmõ põlvõ kommõ. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Parõmb iks ku tsirbiga põimi! http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Parõmbit pilte avit’ vällä valli’ hindamiskogo: luulõtaja Contra (Konnula Margus), filmimiis Mustingu Ove, keeletiidläse’ Metsa Mari ja Zabrodskaja Anastassia, pilditegijä Kotjuhi Dmitri ja kunstik Hintsi Anna. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Parõmb kasumiskotus om veidükese likõmba maaga tuulõ iist kaidsõt nõlv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Parõmb, kergemb ja ilusamb om tuud tetä kõik aig, mitte inne keväje. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Parõmb olõssi, ku ka eläjide sõra kondu sõkussi, nii et lihava laja lehe ka ädäli seen võimu kätte es saanu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Parõmb sys joba meritsika pitäq… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Pasatski köüt kotisuu höste kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pasatski ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pascali Blaise (Blaise Pascal, 1623 - 1662) oll' prantsusõ matõmaatik , füüsik ja filosuuf . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pascali_Blaise
Passataja pan’d poja põrmadohe maahha, an’d jevangeli üt’te kätte, ris’ti tõistõ kätte ja kat’t rõivagak’i kin’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Passat’ kolmkümmend aastakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Passis nii sanna sisse ku sanna ette. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/69-saunapink
Passiti pääle külh, a kätte es saia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Passõmi trammiliini ja muid juhtmit, selle et kuurma oll’ tsutt üle nellä ja poolõ miitre korgõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Pasteuri Louis (Louis Pasteur, 27. joulukuu päiv 1822 - 28. süküskuu päiv 1895 ) oll' prantsusõ keemik ja üts mikrobioloogia luujit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Pasteuri katsõq kinnüdiq, et külgenakkajaq tõvõq tulõvaq kihäle mano välästpuult väikeisi eloliisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Pasteur tekk' mitmit vällälöüdmiisi ka keemiän, üts tähtsämabit oll' kristallõ asümmeetriä vällälöüdmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Pas’ke on mehe nimi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Patareilamp om väiku lamp, miä näütäs hariligult küländ valgõt valgust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Patareilamp
Patatsõmp, syss pümehemp täht, kua puhtamp, syss valusamp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Patskohvkah oll miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Patt om ku jätät kasuma, mis Jummal’ om loonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pattu sai joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pattu tetäq om nii kerge, nigu suurt kivvi mäe ala tõugadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pat’uška, läki ar’a!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Paugu lasi, nahk jäi kätte, liha läts mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pauku muidoki õs tulõ ja sai tagasi majja minnä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Pauku õs tulõ ja minti sisse tagasi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Paul Haavaoks (12.06.1924– 30.09.1983) om järekindlambit kodukotussõlaulikit eesti kirändüsõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Paul Haavaossa luulõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
13.20 Paul Hagu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Paul Hagu lugi ette sõnolistõ nime': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Pauliga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Pauli pidukynnõ tõlksõ sys lühküselt Savi Toomas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Paul oll` kah nall`amiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Paulus, kiä es tunne Jeesust, es ole timägä konagi kokko saanu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Pealkiri Lauluvihk [Noot] : iloliidsilõ latsilõ : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Pealkiri Lauluvihk [Noot] : naaruliidsilõ naisilõ ja nakkajilõ miihile : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Pealkiri Om laul, miä kokko köüt [Noot] : koorilaulõ võro keelen / [üten aviti': http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Pea tulliva ka turila p??ga latse ja lastelatse vanakeste mano, veiva naa k?rtsi ja anniva n?ile m?ne l?vvat?vve m?rodat, mille p??le kats vanakest r??msa meele ja hel?ga laulu l?vveh kodo poole kihotiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Pedäja- ehk kuusõvaik. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjakasust olõvat tsäid keedet ja juud tiiskusõ vasta. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjakasvo. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjanõgla. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäje kasusiva - tetti vanni, kas valutiva jala vai. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjä Reet tsäihainoga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Pedäjä ja kuusekasu keedetas, havvutas ära. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjä- ja kuusõvaik. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjäkasvud. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
"Pedäjä, kõo" jne. kõik puu' (ka sõnamäng: küünärpuueet) läbi; viimäte tulõ mesipuust sann. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pedäjänõklu tulõ kiiväh viih 15-20 minotit havvuta ja kõrralikult kurnada. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Pedäjätilga. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Pedäjä vaik om hüa raodu haava pehmendäjä ja kasvataja. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Peebu Anneli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Peedo heräsi ka üles ja läts otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Peedokõnõ jäi vaesõst latsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peedo saanu arvo, et tuu kiaki muu ei olõ, ku vanatont esi, võtnu ruttu uma hõppõpreesi rinnast, murranu poolõs, tennu kolm risti pääle ja pannu siis kuuli asõmõlõ püssü sisse, tropus(?) http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Peedo vana tävve suuga mies ütel ka tuo pääle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Peedsosaamo tulõ. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Peedäs ka eesti maatõugu karja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Peel´o piimä mõtsa vei. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/34.html
Peenemba uurmise ala tulnu edespidi võtta mitma teema, nagu näutüses sann ku tohtõrdusõ kotus ja tervüsepraavitus savvusannan. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Peenembäq jätetiq jälq kasuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Peenembät nisujauhõ kutsutas nisupüüdlis, miä um pekritüüstüsen põhilinõ jauh - tuust küdsetäs saio, kuukõ, krõngliid, präänikit, a tetäs ka makaruunõ nii pall'o muid söögiasjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nisu
Peenikeiste söögiriistoga es saa miis häste kõrda, vahel avit uma viieharolise kahvliga 32 kah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Peenkese uh'a, kavvõndõhe künnüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Peenokasõ uhja, kavvõ haarusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Peep om vorsti as’on kuldsõ käegaq kunstnik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Peestri panni ette, et arq süüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peestri panni keisrile ette, et sood miist, ku hukata ei saa, syss ajagõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peestriq ommaq kogondusõ peestri puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peestri ütel, koh omma sul pühäq pildiq ja rist ja raamat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pees’tri jääs ka sin’näq üüsess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pees’tri üt’el’, et ei koolõq sa tuuperäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peeter Lindsaar kuuli 6. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Peeter Lindsaar (oll` kuni 1935. aastagani Lindseer) sündü 12. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Peeter Lindsaar om uma võro- ja eestikiilsin jutõn kujutanuq Võromaad ja timä inemiisi. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Peethelle pehmehüs: suepp : suppi, toepma : toppi, koerv : korvi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Peetigi soldati ja kaupmehetütre pulma, kos ka postipoiss es puudu ära 19 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Peeti kah kuus nädälit pulme. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Peeti ker'koh palvust, tuudi vällä pühäne, ümbre hubõstõ viidi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Peeti pomkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peeti pulma arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peeti tälle suur palvus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peetäs keriguteenistüs arq, surnu iist pallõldas ja hinge ülendedäs, et patuq andis annasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peetäs kuuõnädäli pomkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peetäs tuud plaani, et kuningas vaija tappaq ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peetäs väega kõvastõ praasnikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peet’i sääl õdagu pallus arq, ol’l rahvas kõik’ plat’si pääl kerigu iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pehlagu Leili uma päämädse kundsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
Pehmehüst ei märgitäq i ja j iin, nt palli, karja ja viil mõnõn posits'oonin, kaeq täpsämbähe artiklist võro kiräviis ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Pehmehüst märgitä-i hariligult kirän, ku tä om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Pehmehüst märgitäs kirän, ku pehmehüs om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Pehme kiil pett, hää hing and. http://www.setomaa.ee/
Pehmel aol tett viha saava pehme, kõval aol tett viha kale´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Pehmendüsmärgigaq tähe kotus tähistüjärekõrran om ilma pehmendüsmärgildäq tähe perän. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Pehmendüst märgitä-iq i ja j iin, nt palli, karja . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Pehme ni mereline ilm om lämmämb ku Eesti keskmäne: aastaganõ keskmäne õhukraat' om +5,5º C, hainakuu keskmäne kraat' om inämb ku +17º C. Saopäivi om aastakah veidemb ku 160, aastaga keskmäne tuulõkibõhus om inämb ku 6 m/s. Saarõ ni maisõmaa vaihõlõ jääs Kihnu väin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
"Pehmet?" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
1997 "Peiarite õhtunäitus". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Peigmees ja noorik viidi sanna. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Peigmees ja pruut üten söövä rahvaga. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Pei, ku tulli aig, ku tulli märge, et... http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pei miq kyik’, õga talo puul peet’i molebin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pei otsusõ, et vaija vanõmbast alosta pääle; kõ vanõmb kõ inne, kõ noorõmb jääs kõ peramätses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peipmani Elsa märk’, et euromäärüisi om võimalik ka muuta, ku tetä tuu jaost vahtsõ ettepanõgi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Peipsi järve veeren elli üts rikas seto, kes kalapüüdmisest elli ja ka rikkas sai. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
Peipsi pääl oll' kuus sõalaiva, nuuq sõidiq Velikaja jõõst sisse Pihkvahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Peipsi pääl sõitu ni koolimaja iin müüdi värskit suidsulatikat. http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
Peiq nääq illo piiri päältä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/12.html
Peiq pulmaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peiq suurõ pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pei saajaq, võt’t’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peivä' plaani, kuis saasi tedä kätte. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Peiväq pulmaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peiväq väega kangõq ristjätseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pei’ nimä sõs nõo kokko ni kaipsi kuningalõ, et mi’ veli ummõhtõ lupa kolmõ üö pääväga vahatsõ keriku üles tettä ni katõtõistkümne helüga kellasisse panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peking om Hiina Rahvavabariigi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peking
“Peko” (2005) Näüdendikäsikiri setode nurmejumnal Pekost. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Peko-, Pekolõ ma küll paha pajatõlla. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Peko, Peko pereh küll pikenessä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Peko, Peko riiki om valitsõnu. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Peko, Peko siiä om viirdünü. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Peko, Pekot mi küll sinno pelgä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Peko arvas, mis täl aia. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
"Peko esä" jaos. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2807
Peko hargut´ habõnit. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_4.html
Peko hindäle kodo ja pand’ ussaida üles. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/inne.htm
Peko kasakust kasunu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_5.html
Peko-ks, Peko keeru-no-tõlli kesväpõllul. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Peko kõnõl, kõrda läts: http://www.seto.ee/Jarvelilli-Rein.html
Peko lähät´, timä läts: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Peko nimme nimitselli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Peko nimme nimitsellä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_4.html
Peko ollõv saanu Härmä küläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peko pehmest leeväkesest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Peko raamõ raputõlli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_5.html
Peko ristis ja miä oll’ pühä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Pekost, Pekost kõik sis luku, luku peie'. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Peko suku, seto jako. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_2.html
Pekot kummaldõ kumard´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Pekot tulti avvustamma kats kõrda aastagah, ütidsidõlõ pidodõlõ. http://www.zetod.ee/set/126
Peko õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Peko õks si ütel: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_4.html
Peko õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Pekril». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Pelgsiq kodo minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pelksimi, et inämbäste vannutas kiräviisi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulit.htm
Pelksiva, vast oll luukambrest tuu surnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pelli võrrand . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
P elonikka kogo om X . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Pelägui', ma olõ ristiinemine. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Pelägu-ui midägi, ega mu kutsika sinno puutu-ui!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
"Peläku-i36, pojakõnõ, ma ar' sütüdä37." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Peläkui, soo om Metkavitsa külä röist tett." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peläku-ui' sa tuod pelgü, et vaist sinno siih mie' puol mыistõta'i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Peläku-ui kahru, pelgä sõpru. http://www.setomaa.ee/
Peläs’ soes laskmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peläten, et tülü või kogodusõlõ ja lutõri kerkolõ kahjo tetäq, ast' Jakob vabatahtligult tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Peläti, et sama hull lugu tulõ Tarton. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Pel’si küläh muidogi praasnikass tapõt’i, a siih kah, kinkõl mään’e elläi haigõ ol’l, syss pallõl’ Annõ pääle, tap’p arq ja vei pääq-jalaq, toet’ kivi pääle, an’d nuuq kah sandõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peni aije pilli, ka’s leije kanneld, tallekene tandsu, vanalammas laulu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Peni haugub haganigun: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
Peni haukab kolmat kõrda: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Peni haukab neljat kõrda: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Penijärve matkarada (5,5 km) 11. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Peni (kõik lastõst). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Penipiitsk ja piibeleht. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Penipütsik, piibaleht. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Penk om võõpamada, tuud saa ostja kotun esi tetä nigu pengi kasutuskotus taht (sannalakk, õli, värv, tõrv vms). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/69-saunapink
Penni kist immise veriseks. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/rnali3/81.html
Pennula Maimu (68) ja Vello (73) kuldpulman pandsõ näide paaripandja Järve Leida (78) «nuurpaarilõ» sõrmusõ sümboli mõttõn jälleki sõrmõ ja ütel’ ilusa sõna kah manu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pennulidõ õigõ pulmapäiv oll’ külh kuupäiv varramba, 19. põimukuul 1961, Vello imä sünnüpääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pennär üles künneti. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Pensioniialõ tennü om MK nakanuq uma kirätöid ka rohkõmb avaldama. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Pensionilõ ei olõ plaanin jäiä? http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Pensionipõlvõn eläs tä imätalun Kanepin. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Pensionääre um mitund masti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Pensionääri korjasõ rahha talvõpuiõ ostmisõs. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Peo juhat sisse lainetus, kõik tandsja tulliva lavale. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Peoluid om 5 tükkü, noidõ otsan ripusõq sõrmõluuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peo
Peo om käe osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peo
Peo om käevarrõga ütel joonõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Peopesän ja jalatalla all ei kasuq karvo sukugi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Peo päälkiri oll „Meri“. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Peotäüs om vakah viil jauhha jaq anomah õõli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perakorra ütel sepp, et ega inäb väist tamma ai saija, muud ka midägi, ma tie õigõ piibunõgla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Perast muud pikembat jutulugu ja lobisemist ütel hainaritsik jänessele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Perast olli tälle tema saatja ütelnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Perast saiva ka sajaki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Perast tõmpsiva [tõmbasid] nema esi tule üles, mink [mille] pääle mehele suur hulk muste nägosit tõrvaküündle valgel silmi paistuva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Perast v?tnu nema laja' orashaina lehe', pandnu nee risti = r?sti l?bi, - ja neist saanu sis siiva'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Perefirmat OÜ Fripuit, miä and paiklikõlõ inemiisile tüüd ja tugõ kultuuriello, om üle võtman poig Marko (29). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pereh kuuld, et latsõkõnõ ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pereh kyik hiitü, et kost sa olt tervest saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pereh kyik magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pereh läts' jälq Viini 1767. a. lõpun ja jäi sinnäq 1768. a. joulukuuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pereh nakas ütlemä, võttui taad, võtaq õks varaline tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pereh sööse, laud laul? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Pereh tal’(i)t ka tal’(i)tusõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perekunnapilt umbõs aastagast 1780: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pere lepüs: taa olõ-i vähämbält nigu vällämaal tüül käümine, et kõrra kuun näet. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Peremamseli võtnu tagat sellä salaja kinni ja visanu tiiki ku summdi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Peremees lännu jälle valvame. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Peremees, peremeheke, märti, perenaine, naiseke, märti, laske iks Märti lämäessä, märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Peremees sõitsõ sõs liina edesi ja möi [müüs] uma või är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Peremees vei hobõsõ niidü pääle süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremehel ol'l väega hallõ umma pinni ja' tahtu-us6 ar' tappa. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Peremehel oll hää miil, ku kergehe sai rehi pestüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremehel oll tütär tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremeheq ja pernaaseq tulli küläpraasniku aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremeheq syss timmä tuu rahaga kultsi ja hõpõdiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremeheq võtva ollõq üt’eh liudugaq, kün’nel’ palas pühäse iih, ris’tivesi pan’giga üt’eh, viht seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis' vastas', et ei tiiä midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kira.htm
Peremiis Peedo sõitnu' ja hunt murdnu' här'ä ärä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Peremiis ai juttu, sulanõ talit’ nuidõ hobosit, niq jäi perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ai kõ talvõl pinni vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ai näid rehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis andsõ sõs leibä väidsega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peremiis andsõ tõõsõ kirvõ ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Peremiis esiq käve pääle tuu rahvagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis es näe kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis hõigas sulasõlõ perrä, et tä kirvest hoiasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Peremiis istus kavvõmbal. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Peremiis jalqki pan’d’ rehe üles ja kuivas arq ja ai rehe vällä ja tõi tulõ ja pan’d’ otsast palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis jaq pernaane lätsiq lõunalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ja sulanõ teivä tulõ pliidi ala, aivaq vii kuumast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Peremiis, juuq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis kaes, olõ-õs kedägi man, et mis siiä kirotõt om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis kai, et noq sai mullõ tarkus kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis kai, et õks ei tulõq, tul’l kaq tarrõ mano, võt’t kepi ja an’d’ viirmätsele kõrvu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis kai, viil ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis kaq toivõrdu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis, kiä hoolitsõs kassi iist, hoolitsõs ka hobõsõ iist. http://www.setomaa.ee/
Peremiis kostap: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis lask' sepäl tetä raudplekist panni ja pand' lihatükü pannõga savvusanna lae ala suitsuma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Peremiis lei varba ar vasta kivvi ja nakas’ uiatama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis` lugi vannu käsiraamatit, kon saisõ kirän, et ohtjit häötedäs ravvaga noid juurõ päält vällä tsuskin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Peremiis lännu jälle valvame. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Peremiis läts iih, karus takah, pühäne üsäh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Peremiis läts kaema sulasõ tüüd - ja mis ta nägi: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Peremiis läts kodo, otsõ lauda ussõ alt ja löüse säält veritse tsia südäme. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peremiis läts leeväle väega rikkast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis läts nõija mano api küsüma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peremiis läts, rohmsõ nuiaga viirmätse läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis läts täniteh vällä, et ait palas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis minnu sõs targa manu abi otsma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Peremiis nakse soldatit pallõma: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Peremiis oll vihane ja küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Peremiis oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis om karauuli majah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis om sõs lasken maja ärä õnnista, ja vanapaganada om sõs ka ärä kadunu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Peremiis palmit’s’ hanna pletti, määre kõva tõrvaga kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis saa-as midägi [tetä], pan'd pinile kabla kaala10 ja' vei mõtsa', ni' köüt' üte puu külge kinni ja' läts esiki ar' kodo. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Peremiis saaki-is midä tüüd tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis taha-as3 pinni ilma asalda'4 süütä' ja' tahtsõ timäst vallalõ5 saia'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
“Peremiis, tul kaeq noq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis tulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis tul’l, “Noq mis tiq õks ei tulõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis um tiä peräst kohtulgi ära käünü, õga tel sõnna suust vällä ei tule, aukumisegõ ei ole tel tekugi, muidu ku kargas takast ja krauht hamba külge. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Peremiis vai perepoig oppas ollõ tegemist, a tuud saat kül õnnõ inne pühhi! http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Peremiis võtt lapju, vei süäme piirikivi pääle ja palot kolme kadaja puu halo pääl ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peremiis õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Peremiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ütel, õt seo keväde inäp põldu ei tetä. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Peremiis ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ütles:” Kuis saq noq teiq, vet noq kotost viiäs kyik kraamikõnõ arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis ütles sulasõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis’ kuul’d, et raha räbähhüs ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis’ kuul’d, ni tek’k tuu suu pääle silla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis’ mär’ke, et kiä soo häätegijä mullõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis’, seo lehm ei miildü meile mitte sukugi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Peremiis’ üt’les, mina ei lasõq teid, pan hopõn’ ette poig, viiq üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peremiis’ üt’les, poig pan hopõn’ ette, viiq näq üle vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perenaane kuts Soobolit kodo ja' lubasi tälle ummõlda verevä' kota'33 ja' süütä', kooni Soobol eläs'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Perenaanõ kiitse puhta piimäga suurmapudru, võisilm seen ja puha. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Perenaasekõnõ otsõ jo' latsõ pudrukõsõ ja' uma söögi paremba' palakõsõ ja' and kõik Soobolilõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Perenaasel sai väega hüä miil ja' ka' häppe umast pinist30, õt timä käsk Soobolit ar' tappa ja' anna-as tälle süvvä', a' no päst31 Soobol timä latsõ ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Perenaasõ vanaimä kõnõl, et timä esi om kah nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Perenaene ei ole mitu päävä lännu ämp latsi kaema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenaene ei ole toda tütrikku endäle latsehoitjas võtnu, tema nakanu tõist tütrikku endäle otsma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenaene kaubelnu tütriku endäle latsehoitjas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenaene käinu endä latsil hoitjat otsiman. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenaene lännu jälle rõõmsa meelega tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenaene lännu tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Perenainõ küdsi leibä ja murdsõ kõigilõ tükü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peren ommaq 30 liiki, kõgõ levinümb om kodohiir ( Mus musculus ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiir
Pereq om rühm inemiisi, kiä elässeq ütenkuun, tegeväq ütenkuun majapidämistöid ja hoolitsõsõq ütsüte iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Pererahvas kõnel mi kandi rahvakombist laembalt, käüti mõtsast suistepühis kõivõ tooman ja umaette elamuses oll mõtsa alt söögis hainu otsmine. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Peretütar peenikene, märti-santi, puhu … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Peretütrik oll ja teenjätütrik taloh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Peretütrik tõrõli: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Perevaat'ka kona piät, süümaig, kona süüt, a õdagu tulõ uma aju pääle. http://www.setomaa.ee/
Peri herr ja Vahtsõliina Valtõr, nuu jäi pesmädä, nuu jäteti kõgõ perämädses. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Perijä omma kõigil olõman, a kas nä nakkasõ tan elämä vai võtva õnnõ mõtsa maaha vai jätvä paiga suvõkodos, tuud ei tiiä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Perimusjutte uurjide arvaten om sann Lõunõ-Eestin esierälidselt avvu sisen olnu – sann om olnu pühä kotus ja usutas sanna imejou sisse. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
 Perimüse-preemiä Parksepä latsiaialõ Miä saa lumõ all kokko sadanuist huunist? http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Perimüse-preemiä Parksepä latsiaialõ Parksepä latsiaia oppaja Mondscheini Angela sai eräpreemiä võrokeelidse latsiaiaperimüse kokkoköütmise iist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Perimüskultuuri opmisõs om kõgõ tähtsämb tuu, et inemise, kes latsõ kuuli toova, omma maainemise. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Perimüskultuuri talvõlaagri koolilatsilõ Vahtsõliinan Koolilatsõ omma oodõdu Vahtsõliina perimüskultuuri talvõkuuli 4.–6. vahtsõaastakuu pääväni (4.–6.01.2011). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Perimüskultuur mi kandin om tuu, midä iks viil teemi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Perimüslaagrin sai viil pakutrükkü tetä, lõõdsamuusikat kullõlda, lavavõigõlust oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Perimüslaagrist vaibaga kodo Latsõ perimüslaagrin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Periselo probleeme lahõndamisega putussõq kõgõ ligembält kokko rakõndusmatõmaatiga ja matõmaatilinõ statistiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Periselt oll´ tah vana küläsurnuaid. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Peris häste. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Peris hää traktori omma Valtra uma – võtva kütet kõgõ veidemb. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Peris kest päivä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peris kõrralik lehe teljide arv näütäs, et Umma Lehte usaldadas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Peris leibä saa nuur inemine maitsa õnnõ mõnikõrd muusõumih vai laadu pääl. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Peris liinalats´ tää joht olõ-i – varatsõmb latsõpõl´v läts müüdä Misson imä vanembide puul. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Perismõisa umanigulõ olliq ette nättüq privileegiq ja õigusõq umal alal, agaq täl olliq kah kohustusõq riigi iin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perism%C3%B5isa
Perismõisa vai Rüütlimõisa (sks. k. Rittergut ) oll' erä mõisa päämine liht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perism%C3%B5isa
Perismõisidõ suurusõ kotsilõ ommaq egäl aol olnuq umaq nõudmisõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perism%C3%B5isa
Peris nii tuu ei olõ, et ku om külän kuul, om sääl elu. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Peris noorõkõsõ siski raamatulõ es saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Peris pimme olli joba käen, kui ta sinna jõudse. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Peris postimehe kokkoputminõ pinnega veidükese avit’ kah. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Peris tiatrihuvi lei vällä pääle tuud, ku Simmuli Rain näüteringiga ütte tükkü tegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Peris vahtsõq koolimajaq ehitediq Pühäjärvel , Ilmjärvel , Nüplin , Kastolatsin ja Pangodin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Peris vanal aol tetti sanno ka maa sisse, nii et õnnõ katus vällä jäi paistuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Peris vanast mõsti hiusit ja ihho tuhalipõga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Peris viimäne oll’ puulvillatsõst rõivast kostüüm, esi nuputi moodu ja sai kah illus. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Perit om tuu s arvada tuust, et kolmanda pöörüsse tegijäasõsõnaga (personaalpronoomõn) *sen kokkominejät sufiksit *ksen panti otsa tegosõnnolõ, miä tähüstiq säänest tegemist, miä haard tegejä tävvelidselt hindä sisse, juhtus timä hindägaq vai om tälle tähtsa. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Pernaane jalq küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane kaq, ku pühk aho arq, niq kõ jalguga sõkk kibõnit luvva külest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane kärhüt` sis sulasõlõ pääle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pernaane külq kai, et leib saa väega illos’, nigu inne olõ-õs kunagi nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane oll ülnü, et olõi mul piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane tul'l sisse, küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane tulõ, "Jummalessäkene, mis noq tsiol om! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane tuu käteräti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaane ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Pernaanõ Kõlleri Mariina tõi kaussõga keefiri ja tsukru lavva pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Pernaanõ Kõrbe Maire (41) ütles mano, et latsõ tahtsõ hobõst, a nä jäivä siski arvamisõlõ, et edimält võinu kedä vähämbät võtta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pernaanõ ande paa mõskmõ põrsile. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pernaanõ küte tälle suurma putrõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pernaanõ näüdäs` õdagu uma laja sängü pääle ni ütel: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Pernaanõ nõud kiviveski jahhu – tuu um pehmemb ja leib saa tuust kobõdamb,» selet’ Hartsmäe mahetalo peremiis Hollo Agu Haanimaalt. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Pernaan’e naanu ütlemä, et taa ei kõlba no in’ne süvväq ku vaia pap’p kutsuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaan’e naas’ tõrõlõma, et kae no, Vasilakõnõ, mään’e sa olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernaasekõnõ, kütä mullõ sann! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pernanõ pandnu tütrigu edimäst kõrda leibä kastma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Pero vai määne muu viga, syss võeta-as tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perrault' Charles (Charles Perrault [šarl pɛˈroo], 12. kaarnakuud 1628 Pariisin – 16. lehekuud 1703 Pariisin) oll' prantsusõ kiränik, kiä pand' alosõ jutusõlõ ku kirändüssanrilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perrault%27_Charles
Perrault' lukõ trükütäs ka seo ilma aigo ja naist om tett oopõrit, ballette (näütüses Tšaikovski "Uinuv ilodus"), tiatritükke ja filme . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perrault%27_Charles
Perrel piät olõma vähämbält kats massinat, üts näist dþiip. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Perremees ja sant lätsiva nüüd salamahti pirutulega tarre, kon nerna omas suures imetellemises, põrmandu pääl kuld ja hõperaha ristkabluni nägiva olevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Perremehele johtu üle oja tulleh õnnetus, satte 28 sisse, ei saa nüüd kuniga mano tulla." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Perremehe rakakõnõ ol`l` ka sängü all, tuol ol`l` ka väega umma hüvvä perremiest hallõ, a ütekõrraga tul`l`kikas ka ummi hulh´ga kannoga tarrõ, naas`sääl kokotama ja kirgma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Perremies kullõ õs tuost iks midägi, võtt uma patagu kätte, ai härä vielüse üles ni pand iks vidämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Perremies kuuld iks tuo jutu ka ärr’ ni ku tõsõ hummogu läz’ härgä ette pandma, näk`k` /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Perremies läz`ka sulatsõga ni pööri timä kin/ni, ?/ a ku timä sis kuulda sai, et tütrek ol`l` timä aita ärr juhatanu, sis tõnõ järi hambit ni ütel, et ku ma tiednu, mändse kruziku sul seeh oli, ku sa käe’ mu habõnihe ai’, sis ma olõs su pää kül säälsamah puotnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Perremii(e)s, tere, mis aid?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Perremiis: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Perremiis Paalakil!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Perremiis Paalakil," ütelnüvä karüsse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Perremiis jo mõist, et nüüd sulane jäll tüüh es ole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Perremiis juu(o) kõgistatõn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Perremiis, kes edimätsel silmapilgul katsku sika näol ar tundsõ, and tälle sändse vastusõ, mis ta suu silmäpilk kinni paigas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Perremiis kostnu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Perremiis lännü kurvalt vasta ja küsünü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
- Perremiis lätt, tsuskas väidse kannu sisse: tulõ sulanõ tagazi, jäl ümbre kannu käü ja viskas üle kannu ja sai sulasõs päälegi, inemises. http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Perremiis pannu tõõsele söögikoti üteh ja saatnu pääväs teole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Perremiis sai jäll keretävve. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Perremiis sõit päävän mitmit kõrdu edesi-tagasi ja timä massinat ilvesse inämb ei pelgä, jääse uudistama.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
"Perremiis taht umma mõõtu tembeldädä kuniga mõõdu perrä 16 ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
"Perremiis tere!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Perremiis võtse väidse säält vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Perremiis ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Perre mõistõt pruugitas ka mõndsi eläjide man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Perren kasus kolm last: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Perren om kolm poiga ja looda, et kolmõst ütski nakkas samma tüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Perreperimüseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Perre sündü tütär ja poig. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Perretohtri – maa suul Reva Krista om maa- ja mõtsausku. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Perretohtri – maa suul Väega lahkõ ja as ‘atundja tohtri, timä käest võit nõvvu küssü eski kümne aigu õdagu, kitvä patsiendi Tervisetrendi kodolehe pääl Antsla perretohtrit Reva Kristat (53). http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Perre uutva sannaliisi jo päivä, et ütenkuun sanna küttä ja noid nõksõ teedä saija. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Perreväe manosaamisõs piäs naanõ umma miist sannan tasoma,» opas’ Mare. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Perride sannohe sai viimäte küllä minnä Haanimaa suidsusanna nädälil , mis 2013. aastagal oll põimukuu alostusen, 1. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Perräandja iks pingi pääl istus. http://www.setomaa.ee/
Perräjäänü : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Perräjäänü’ joogi’ ja söögi’ pandas kuningalauda kostis. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Perrä jääs kolmõaastanõ pini, var’opaigast võet, ilosalõ vaktsineerit ja kõik. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Perräkaeja õks ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perräkaeja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perrä kahtsõminõ anna-ai kellegi kasu. http://www.setomaa.ee/
Perrätulõjaq põlvõq ommaq sagõhõhe pidänüq Du Fud Hiina kõiki aigõ kõgõ parõmbas luulõtajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Perrätõlkmist sünnüs tarvitaq koolituisil, vastavõtõl, läbikõnõlõmiisil ja eräala ettevõtmiisil. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
- "Persest!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Personaalpuutri ( inglüse keelen personal computer , lühkolt PC ) om puutri , miä sünnüs ummi võimaluisi, suurusõ ja hinna poolõst hariligulõ inemisele egapäävädse tüü tegemises vai aoviitmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Personalpuutri
Pertelson saa kah puul` milli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Peruu Vabariik (hispaania keelen República del Perú , ketšua keelen Piruw Republika ) om Lõunõ-Ameeriga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peruu
Peruu ja Boliivia piiri pääl om Titicaca järv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peruu
- Peräh häädü nöide sugugi tuo talu päält ärr’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräh *12 hõõrd *13 viil jalaga lakkä *14 ka. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
Peräh kuuli, et ol'l tulnu joq tarrõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräh kõnõldi ka mi sannast küläjuttõ: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Peräh kõnõldi küläh, õt tuu suurõmba tsura imä oll' kaivanu: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Peräh päivä inäp anda-ai jummal appe ja pühäpääväh anda-ai ja kattõ kõrda anda-ai ütel pääväl ütele inemisele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Peräh siu pandmist kisuti ruttu mäe puolt purtut kotust paiju niidega kinni, sis sai viel abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Peräh tull küll ketrus ka, aga häide' tetti. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Peräh tuud mõttõl timä, ta miä ma inäb kottoh tie, esä um koolu, nu vaija ilma pitte käümä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräjakuh paija es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä kalla vei provvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräkõrd jäi silmä noorõmba rahva siän häste tunnõt muusika- ja laulumiis Padari Tanel uma ütelüsegä, et kiä iks tuud tsirgukeelist sidinät kullõlda viisis, tuujaos, et sinno kavvõmabal tähele pandas, om vaia inglüse keelen laulda. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Peräkõrd küsse üts` noist: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Peräkõrd läts turak veli vahtma, tek hinnele 8 raudvitsa, ega üts 8 puuta rassõ, no ütte puutõlva, tuo sai 12 puuta rassõ, sääd tõnõ nu vitsa tarõ kõrvalõ üles, ni tahtsõ veli tarõgi ümbre vaijo, ni veli karksi vällä, tahtse vitso ärr võtta, a miä, jovva as liigutaki, a turak veli õnnõ ni haard kõ üttelisi sälgä ni läts kuhja mano, ni läts keskmätse kuhä otsa üles ni jäi sinnä vahtma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräkõrd naati jo pirru mühü all ka hellü tegemä ja nuormies kuuld selgehe ku üts õks hõigas nigu takti perrä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Peräkõrd olli miilde tullu, et vannakurja kaetse [vaadatakse] läbi hobõsõ taostõ [rangide]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Peräkõrd oll’ üts tohtri nõun Moskvan timä iist saisma. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Peräkõrd pästse mu tuu, et ütli, et ku nä mu küsümüisi pääle vastada mõistva, sis ma mõtlõ liikmõs astmisõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Peräkõrd tule perremiis, ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Peräkõrd tul`l` velil himo, ilma pitteh käümä minnä, ni tahtsõ nimä külh käküsih ärr minnä, ul`l`i veljä kodo jättä a’ tuokõnõ naas väega pallõma, et velekese, võtko iks minno ka ütteh, kohes ma õigõ jää! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräkõrd [viimaks] pesseti nuu ka ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Peräkõrd [viimaks; siin: äkki] olli uma esä sälä takah ja olli vasinõ jahipiibar [vaskne jahipasun] käeh ja and see piibari pojalõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Peräkõrd võtt poiss selle tütrigu ärä hinnele naases. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Peräkõrra Il’kandra sai joq arq nii pühä, nigu risti pääle hiit’, niq lagosi herr arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräkõrra jäiq näq kyik’, ni magasi tuu ao arq, koon’ tuu kunigas ol’l ja tuu usk ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräkõrra kästi, et olgu õnnõ, kell üsigi viina riisto um, kotto ja piize’ ni viin kah, miä valmis um, kõik mõisahe tuodu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräkõrra tehväs timä, suu ammuldõ pääh määnestki miitingut päält kaema. http://seto.ee/category/jutuq/
Peräkõrra võti sis hoolõs, pani üte mehe vahtma, et ku jo herra näet kavvõst tulõvat, sis tõisilõ tiedä anda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Peräkõrrä väsü vaht`misega ärr`, isto puhma sisse maaha, istuh naas ikäu, sis võt`t` tõnõ, naas ao viidüses paijust niidsi kiskma, esi iks uot, kas kostgi viel õn`n` vaest vällä tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Perälesaaminõ : http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Perämädse Itaalian-käügi lõpu poolõ kirot' Mozart uma edimädse tüü, midä täämbädselgi pääväl lajalt mängitäs - soolokantaadi "Exsultate, jubilate" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Perämädse aasta olõ käünü Räpinä rattarallil. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Perämädsel aol ommaq inemiseq arvu saama nakanu, et rahvarõivide tegemisel ja kandmisel um mõtõt sys, ku tiiät umma kihlkunda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Perämädsel aol om pall’o juttu olnu haldusreformist. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Perämädsel aol om pääle harilikkõ kildamänge naat tegemä viil elektrooniliidsi; noid saa puutrõn mängiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Perämädsel aol saa-i arvu, kas ilmalõpp om juba käen vai sõski viil mitte. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Perämädsel aol sõski niipall'o latsi inämb ei sünnüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Perämädsel eloaastal naas’ tuu Ivvan’ seda Taeluva ker’kut üm’bre tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perämädsel pääväl saa Haanimaa savvusannuga tutvas tsõõrsõidu pääl, pääle naatas kell 11 Plaanilt Papi talost. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Perämädsel võrokõisi tsõõriklavval tull’ jälki jutus, et võrokõisil olõ õi umma lippu ja olõ õi hümni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Perämädsen otsan kirot' tä tragikomöödijit ja tekk' kuuntüüd tõisi näütekiränikega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Perämädseq Nõvvokogo Liido väeq viidi Ungarist vällä 1991. a. piimäkuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Perämädse võiduna vallutiq vereväq samal pääväl Tõrva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Perämäidsil aastagil ommaq sirviq ilmunuq trükün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Perämäidsil aastakümnil om liina viirde ehitet suuri kaubanduskeskuisi ja liina lähkohe om kah inemiisi elämä lännüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Perämäidsil aastil om iks egä suvi Tarto suvõtiatrin võro kiilt kuulda olnu: sari alas’ 2006. aastagal Rahmani Jani näütemänguga «Sõit», sõs tull’ kolmõ autori «Kõrts» (2007), Rahmani «Sann» (2008), Jäägri Merle «Kolhoos» (2009), Ilvesse Aapo «Puut/Laat» (2010). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Perämäidsil aastil om tuu asi jälq muudu lännüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Perämäist korda jaeti 1905 a. Syss oll Sergah maad 460 tiinu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perämäne Loodsik oll’ ka tõtõst maratoni kõgõ perämäne loodsik, miä Võõpso jõudsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Perämäne Urvastõ kerigu põrmandurõivas om umbõs nelikümmend aastat vana, ma arva, et mu uma võissi kah niikavva vasta pitä,» arvas’ Kroonmäe Karmen. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Perämäne aig ol'l joq täl väläh ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perämäne kõnõlõja, 26-aastaganõ Orbáni Viktor , kuts' Nõvokogo Liido väki üles Ungarist vällä minemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Perämäne lätt külh võro keelega küländ pall'o kokko, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu muistidsõq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis kõnõldas võro ja seto keelest eräle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Perämäne saat' sõaväe mässo maaha suruma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Perämäne sõaretk Ungarihe tetti 1717 Osmannõ riigi vasallõ krimmitatarlaisi puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Perämätsel pääväl määritäs hobõsõ pää meega ja soolaga kokko. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Perämätse man mõtõl’, milles ma siiä ei tohi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perän Inglüse-Iiri sõta ehk esiqsaisvussõta sõlmõq Iiri Vabariigi valitsusõ ( Aireacht ) liikmõq 1921. aastaga Inglüse-Iiri lepingu ja lõiq terve vahtsõ Iiri umavalitsuisi kõrra, miä om tunnõt dominiooni staatusõ nime all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Perän Mahiyangana liinan mi mõistsemi joba kaia ja sääl oll iks hulka säänest näko inemiisi. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Perän Mahiyangana liinan mi mõistsemi joba kaia ja sääl oll iks hulka tuud näko inemiisi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Perän arodi mehe asja suidsutegemise man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Perän arotamist, kas tetä kolmas pido 2012. vai 2013. aasta keväjä, otsustõdi, et paras aig kolmandas Umas Pidos om 1. juuni 2013. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
«Perändilise söögi tegemise puhul või tehnoloogilinõ plaan 19. saandist peri olla, a 21. saandi tegijä piät olõma kimmäs, et tä pakk süüjäle oholda süüki.» http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
«Peränditurismi opikava om joba olõman ja sann tuu seen, oppus lätt õkva käümä, kes taht, saa mano,» kuts tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Perändüsest küläliisile. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
19.30 – Perändüsest küläliisile (küläliisimajandus ja perimüslik eloviis). http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
19.30 – Perändüsest küläliisile (küläliisimajandus ja perimüslik eloviis'). http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Perän kae – haina seen maka! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Perän kiteti näid tuu iist, et tarvitiva targastõ är lava, mängsevä nii iin ku pääl. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Perän ku mi joba är nakassi minema, tull üts miis meile takast perrä ja pakse ka kirvest müvvä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Perän ku mi joba är nakassi minema, tull üts miis meile viil takast perrä ja pakse ka kirvest müvvä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Perän läts' elämä Võrolõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Perän lõikust, ku tä palatin hinnäst peeglini küünüt’, hiitü naistõrahvas õkva peris är: isikuperädse hindä asõmõl kai tälle vasta helepruun, likõ nõnaotsaga paleepini! http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Perän muutu tä leplikumbas ja kelläs katõs säädsemi hinnäst Möwele sisse ja pia naksi moodorpurjõka massina pobisõma. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Perän mängu ollimi miiq mustaq nigu rehetondiq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Perän märgeq suurõtükümeheq, et ku nii edesi lätt, käskvä ülemusõq tõsõ tsia kah är tappa ja Fräulein pühkkü uma suu puhtas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Perän mõtli, et olõs võinu oksjoni tetä, tahtjit olõs hulga olnu, las nä sis paknu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Perän naati taad pidämä eesti rahvuslusõ lipus ni tä sai riigilipus, ku 24. radokuu pääväl 1918 kuulutõdi vällä Eesti Vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Perän pito ütel tä, et pää halutas, ni uinu magama. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Peränpoolõ läts üten vanõmbidega elämä Setomaalõ Ulitina mõisahe. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Peränpoolõ minti ütenkuun pargist Kreutzwaldi muuseumi poolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Peränpoolõ mütsü päähä pandmisõ kommõq kattõ, a viil täämpädsel päävälgi kandvaq üle 25-aastadsõq naasõq, kiä lääväq katriballilõ, esimuudu hindätettüt mütsü, miä näütäs näide vallalidsust ja köüdüst pühä Katariina mütsü päähäpandmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Peränpoolõ peeti halvas kynõldaq prindsi ja Rapuntsli vaihõkõrrast ja Rapuntsli rassõjalalidsõs jäämisest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Peränpoolõ tüüt Viljandi sovhoosin ja pensionipõlvõn tüütäs Jämejala Psühhoneuroloogiahaiglan tüüravi instruktorina. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Perän sai Helve rõõmu tunda, et vussi es lää näütemängupääväl külh õnnõs midägi. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Perän sai sanna lämmäle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Perän saiva nuu latsõ ja juhendaja kittä hää keele ja julgusõ iist. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Perän sedä, kui kõik sisse ommaq kannetuq, nakkas esä ommi latsi ello ajama; ta pand oma pikä nuia ütele koolu latsõlõ perse mano, puhk hõngu ta sisse; kohe nakkas koolu kässi ja jalgo liigutama ja kargas kärmäst üles. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Perän syakuulõ lõpõtamist oll` syaväeteenistüsen Talinan, Võrol ja Petserin. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Perän tapsiva ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Perän tull muiduki vällä, et oll veeda küll. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Perän tull’ viil üts lammas vanainemise mano. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Perän tuud käve aastaga Väimela Põllutüükoolin. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Perän tuud ol'l hää vaiku umbpalanule pääle panda, tuu puhast. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Perän tuud viil miksõrdas võiu kreemi sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Perän tuu saamist, saat sa umalõ pruukjakontolõ vahtsõ salasõna valliq. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/nimega-sisseminek-osaliisilo?view=reset
Perän võlssõ kõva jupi maad mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Peränätäl' paastõtas muidogiq, et Krystuse peränätäl inne surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräotsah, ku kõnõlõja hõigas’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Peräotsa kaaldminõ näütäs, et nuurusaig om iks tuu elo kõgõ ilosamb aig. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Peräotsal mynõh küläh jo naati naistõrahvast ka arvama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräotsa pandas künnelde vahelõ üts kiislakauss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä pangõ kotti! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä panti ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä pan’d’ tiindri kotti ja läts pujalõ viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst Iraani riigipööret sai 1. mahlakuu pääväl 1979 Iraanist ammõtlidsõlt islamivabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Peräst Keldi (pääle 450 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Peräst Lenini surma (1924) alanun võimovõitlusõn jäi tä Stalinilõ alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Peräst Partsi jäi soomusrongi nr. 1 komandöris kaptõn Irv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Peräst Rootsi Jaani ja salga juhtvidõ liikmidõ hukkasaamist 1952 . a. piimäkuu 6. pääväl Räpinä ligidäl Ristipalon ja Taivaskua punkri üleslöüdmist 3. radokuu pääväl 1954 . a. naas' August hinnäst ütsindäq käk'mä, päämädselt kodokandi mõtson. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Peräst 7-aastagast sõta (1756-1763) and' Prantsusmaa umaq kolooniaq Ütiskuningriigilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Peräst aet’i meid kyik’i süümä, Voronitsa külä ravit’s kyikõ rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst 1607. a. kirot' Shakespeare veidemb näütemänge nink pääle 1613. a. kiroda-s üttegi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Peräst aroti syss, et tuu oll tuu vaeldõt lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ei saa viil kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ernet külveti kaara'. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Perästes kutsutas tagasi ka viil mõnt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst hindamist näütäse’ põlli viil ka’ moodonäütäjä’ lava pääl. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Peräst jaeti jalq hingi pite arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst johtu et vanamies, kell rohkõp latsi olõ-õs kui üts ainukõnõ tütär, hinele väümehe võtt, kink aija jao pääl ka õhi=haud oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Peräst juumist tulle täl äkki miilde, et poja ärä olle unetanu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Peräst juvvas ka viina. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Peräst kar’asõpõlvõ tull hindäle esiq leibä tiini, esialgu kütjanaq laiva pääl. 33. a. tiinse sundaigu Eesti Vabariigi mereväen. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Peräst, kui jo ärä olli väsinu, sis põrut: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Peräst kuningriiki tull' fassistlik resiim ja pääle tuud kommunismi-aig (1947–1989). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Peräst kuulmist naati Leonardot kutsma Fibonaccis (tuu nimi tulõ sõnnost filius Bonacci - Bonacci poig). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Peräst küsse professor Võhandu, et kas timä nimega trahtri viil alalõ om? http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Peräst läki mõtsa kul’atama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst läts miis tundja mano, tuu käest nõvvo küsümä, kuis kaonut noorikot kätte saija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peräst läts ta, kui mehine jo peremehele müüdü olli, johtu sulane aida ja kuuld, kui mehiste ema kõneli: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Peräst mitu aigu ku käve Pihkvahe syss ol’l puutkakõsõh silla pääl kõõ mitu ris’ti nagla otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst, mu iäh naati jo naistõrahvit kaq lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst, mul vanaimägi ütlel´, et sis käüti kooniq Eesti ao lõpuni redelidega puie piteh, et kuivi ossi kor´ata ja haku kuppu lüvväq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Peräst mõtlõsi unõnäoh, et mina olõ joq patanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst mõtõl' "Hüä, ku näq rao-os mul pääd otsast, ma kaq raoi-iq näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst nakas’ kaema, et vaija Jumalat pallõldaq, et väega patanõ olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst nakka-as tuu lats hällüst vällä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst olli lehmäkarjan. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Peräst olli tälle opatu käsikiviga jauhha, ja seda hürinätmürinät pagesi hall mant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peräst olliva nee tõrvaküündle hoitja mehele peopessa tulemärgi palotanu, mis nii must olli kui nõe plekk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Peräst olnu' päävalu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Peräst olõ-õs inämb os’akorjamisest asja, a kokko naati õks käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ol’li esi kül ot’snu, a olõõs midägi löüdnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst om Määsi kül`’lä kaq tulnuq ja siist om soo Luhamaa jago lagonu lak’k’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst opati: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peräst pan’ti ar kibotahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst pan’ti vanulõ seerile vahtsõ pääq otsa, syss jäi timä k’äuk’ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst pap’p an’d as’a kohtu kätte, kiudumiis’ sai tunistajass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst pidimi uskma jäämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Peräst pikkä aigu 19. aastagasaa lõpon ja 20. aastagasaa alostusõn, ku tedä muutuja muusigamaitsõ ja antisemitismi peräst es hinnataq, om timä loomingulist originaalsust jälq tunnistama ja väärtüstämä naat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelssohni_Felix
Perästpoolõ lää-äs kunagi inämb kotost kohegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Perästpoolõ naati kitiga kit'mä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Perästpoolõ nakas' vägimehe jõud kaoma ja' kattõ nii ar', õt õs jovva' inäp kävvoke'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Perästpoolõ oodõtas kõiki eesti kooli moro pääle. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Perästpoolõ saimiq häis tutvis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Peräst poolõ tekk ega pernaane niigu säädüses, et "vanalõ" kaks uma osa kätte anti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Perästpoolõ õs kuulõ inämb mürinat ker'koh, õga-õs näe' ka' inäp kiäke' tuud valgõ linaga inemist kerigo saina alt vällä' käävät. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Peräst puurõ ta kolm neläpäävä õdagut läbi seina mulku, ja kui mulk valmis oll, heidäs ilosa naase tulõgi usuh ja loodusõh magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peräst remonti kand' miiniristelejä nimme " Vambola ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Peräst rikkamba talomehe pojaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst saadõti jalq pühäne Tailovva tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst saagikorjamist väetedäs maasigapinnärd süküsväetüsega, et tekkünüq rohkõhe häiermäalgmit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maasik
Peräst sai sõaväele kostki tiidä, õt sääl mäe seeh eläse rüüvli ja sõavägi läts sis sinna mäe sisse rüüvlit ar häötämä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Peräst sai tiidä, et lindva saatjat peremiist lindva läbi lei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Peräst sa õks esi ka tieda, kia tuo kaehtaja ollgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Peräst seda akatess ütenkuun edesi viima neid asju, mis mõlembele poolele tähtsä om. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Peräst selet, et suurõ hädäga ar pässe. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Peräst soend lännu' sanna. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Peräst suplemist käsk ta vanal supelusmaja vahil üte valge ani kinni püidä ja ütel sis vanamehele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Peräst syss papp ja psalomtsik tulliq, pilliq tuu unigu poolõs ja üte poolõ viil poolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst süvväs, kul'atõdas jaq pur'otõdas niisamuta ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst süümist nakati kaartit mängma. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Peräst tahtsõ jo tuud ka kün’dmä naadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst teivä nä kuusikuh etendüse kah. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Peräst timä mullõ ka kyikõ umma kahjo selet ja näüdäs pes’tüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst, timä võtt sõgla vaja otsast, ma võti latse hällust üskä, lätsi mõlemba sanna mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Peräst tsuplemist aeva kaits oma amme sälgä, kolmandama oma konnegi 17 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Peräst tulli kuningapoig jälle trahteride ja olli murelik. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Peräst tulli kuningapoig trahteride ja olli jälle mureliku näoga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Peräst tull pininokk sisse ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Peräst tull ristkhain, syss läts ristkhaina vahelt ka põima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst tull sepp kodo ja sai nii pelglikus, et üüse majast es tohi vällä minnä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Peräst tulõ tõõnõ õtak pääle, vaia üüsest jal min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst tulõ-õs inämb kedägi sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst tul’l massa rubla tiinu päält kroonulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst turak tull kaq tuhkõ seest vällä, puhast hindä arq pand’ ilosa rõiva sälgä ja vilist’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst tuud jagonõsi maa mitmõ dünastia valduisis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Peräst tuud oll' Iraan aastagani 226 Partia riigi osa, midä juhtõ Aršakiide dünastia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Peräst tuud oll' elo lõponi helüõigusõga avvoliigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Peräst tuud tull' Ahhemeniide riik, hellenistlik Seleukiide riik, Partia riik ja Sassaniide riik. 633-651 m.a.p. vallutiq Iraani araablasõq ja Iraanist sai Kalifaadi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Peräst tuud viidi tuusama kimbukõnõ põllo pääle. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Peräst tõmbas. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Peräst tõõne puulpüha jäl niisama umma lännü perän sanna - tütrik mõsknu anomid - pang käeh: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Peräst tõõsõ tsõõriku vällätulõkut naksi Zetodõ populaarsus kimmähe kasuma. http://www.zetod.ee/set/zetod
Peräst vabassaamist 11. radokuu pääväl 1990 propagiirsõ tä ärqlepmispoliitikat, miä tegi lihtsämbäs üleminegi demokraatlidsõlõ riigikõrralõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Peräst vannaaigo tull' keskaig , mink alostust loeti umbõs 5. aastagasaast m.a.p. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vanaaig
Peräst vast uma pereh söö. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst vei keskmäne tütär süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst viidi Jüri üm’bre eläjide. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst viimädse kuningriigi, midä kutsuti Vahtsõs Kuningriigis, lõppu naas' Vana-Egüptüse tsivilisats'uun aigopite häädümä nink Egüptüst naksiq vallutama võõramaalasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Peräst väikeist saja pitto [pulmapidu] läts Kuninga väümees Nestor uma targa naisega kuninga sanna elämä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Peräst võit tetä vai panda, kohe tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst õga aastaga möi vahtsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst õks läts Eesus esi, olõ-õs Piitrel Paaligaq vaija minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst õks tulõ, a mano ei tohikiq tullaq Üri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ülest, hõpõ päitse vällä, rapahut’, lei jalga vasta maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ülikuuli pruumõ Hugo mitmõn paigan saiaq kerkoopõtaja tüüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Peräst ütel susi, õt: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Peräst ütles, et mul om viil kümme ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst ütles mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräst üt’el’, et väega kuum om, pangõq minnu taahha hao pääle jaahtuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peräsõna: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Perä süüki jaetas vaesile ja om kodo tulõk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä süüki viiäs puhadel’njähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Perä tul’li väl’lä ja an’ni vaesilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pes's nuuq kaq kyik maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pes's poganausu rahva maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pess ar kõq vitsaq purust, tinatsõ niq vasitsõ, a hõpõnõ ynnõ painu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pess arq uma otsagiq lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pessi na sõs rehe är ja lätsi veskile. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Pessi päid kokko nii kava ku veridses läts pää. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pess jalq tuud kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pess`ke pun`n` ette!2 Tõsõ tõi’ ka suurõ kang`pedäjä, pes`si tuo vanalõ mehele taadõ pun`n`is, sis timä niel`d vett sisse, nikavva ku täüs`sai nigu kussöm, sis tõnõ paugahti äkki lahki, viekene juosk jäll’ kõik merde tagasi, muu’ vana’ kur`ä’ ka heitü väega ärr’, et perremies hukka sai, tohe es inäb midägi tetä, muudgu lasi nõna’ alla, kor`r`si uma asõkõsõ kokko ja pühe’ kodo minekit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pessmä ynnõ naakui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pess, pess, ütte salvõ olõ, tõistõ aganaq, kolmandahe teräq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pess poiskõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pesti maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pesti_maakund
Pestin või kõgõ inämb kaemist väärt kotussõs pitäq Andrássy tiid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Pest kasvi Ungari valitsõmis-, poliitilidsõs, majanduslidsõs, kaubandus- ja kultuurikeskusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Pesäkambrõ läbimõõt om 10 cm ja tuu om voodõrdõt kõrsi ja lasidsa saakeläjide nahkoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Pesäkambrõn lasits maka, hoit poigõ ja süüki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Pes’s jalq Migula läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pes’s jalq, et langaq rõivas, langaq rõivas, lätsiq langaq ka rõivas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pes’s poiskõsõl perse palavas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pes’s’, pes’s’, üts ai nyna läbi paja vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peteli liinah ol’l väegaq pal’lo latsi väläh huulitsa pääl jaq Lissei ol’l plessi päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peterburin. http://kultuur.elu.ee/ke477_hurt.htm
Peterburin omma külh inemise tüüle võedu, a ku ma 1997-98 sääl uma äri tei, sis ma olli paigapääl kuiõ kaupa. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Peterburk ( vinne keeli Sankt Peterburg) om Vinnemaa liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Peterbuura herrä pelgämmä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Peterbuurast tul'l luba tetäq kerikut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peterpuurast piiragu-jahuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Petersoni Manni jah… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Petet’i timä kette, an’ti kõõ kaksadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petja-Ants lätt mõisa moro pääle ja näge sääl immise [emise] aidveeren omme poige imetävät. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Petj?t ei v?i jo ki?ki usku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Petjä pää savvus. http://www.setomaa.ee/
Petjät ei või jo kiäki usku. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Petra* liina, hetro'o, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Petra naksõ pallõma Ivvot hallõ meelega. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Petra parsil pagõsi, Jala saina tugõsi. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Petsere eesti kuul om ku' mälestüstäht innidsist Petserimaa koolõst. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petsereh turu päält karja. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Petsere kandi rahvast ma tunnõ par´ebidi ku noid, kiä eläväq kilomeetri-kats´ tõsõl puul. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Petsere liina ülebä' ja mõni rikas vinne talomiiski' and rahha, õt seto' saasi' maarjapäävä kokko saia' ja pito pitä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petsere liin eläs tõist ello. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petsere liin ja kloostri käävä' kokko. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petseremaal om kats väiga eismuudu maastikku. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petseremaalõ minneh tulõ kõgõpäält läbi kjavvu' vahtsõnõ' inõmistõ kontrollimisõ maja'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petsere mastõrat tetti sis, kui Pihkva Troetsat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Petsere poolõ pääl nakatas vast esiki rohkõp maio ja talosit kokku ostma ni lossõ ülest lüümä ka rohkõp ku siih. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Petserest Vana-Irboska poolõ minneh jääse' korgõ' maa'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petserest pan’ti jänessele kiri kaala ja pini takah minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petseri-Valga raudtii pääl sõit väega veidüq rongõ ja dresiin` tulõssi tetäq nii kerge, et kasvai ütsindä tuu alati kõrvalõ nõsta jõvvat, ku myni rong` tulõgi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Petserih Kornila ehit’ mastõrat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petserih om Migula kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petserih om Mihklil kaq kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petserih om suur jamalapallus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petserih turu pääl om sorokasveta kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petseri huulidsa nuka pääl oll´ tuukõrd kaiv, kost kyik aig vett vällä juusk´. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Petserih väega suur jumalapallus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petseri kloostri kotal oll inne suur tammõ mõts olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petseri kooli aig nakkas ka otsa saama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Petseri koolin, muusjumin ja loostren. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Petserimaa kaardilt kaonu olle: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Petserimaa om aoluulinõ maakund Lõuna- Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Petserimaa
Petserimaa perätävvega! http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Petserimaa üts nulk om Laura. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Petserin kävvü ja säält apteegist süämerohtu osta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Petseri oosih maka vägimiis. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Petseri perüsrikkaq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Petserist Pihkva vei. http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=512
Petserist käveq sinnä ristiq, syss sai imä tütre poolõ kos’tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Petserita, Petse-no-rita maahha möögu-ui'. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Petseri vahet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Petseri vai Petsere om liin Vinnemaal Pihkva oblastin , Setomaa aoluulinõ keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Petseri
Petserlasõq joosuga bussil takan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Petserlasõq naksiq ummi kodinitega ussõ poolõ pres ` mä ja lätsiq arq maaha. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Petser olõ-õi tarõ peräh. http://www.setomaa.ee/
Pet´sereh olõ-õs mastõrat kah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Petäi vai kuus piät olõma. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
"Petä mullõ kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sere Vana Pühä-Maar’a ol’l võtnu nelältküm’nelt verstalt hin’dä üm’bre arq kaitsaq, et ma hukka umma rahvast ei lasõq, kiä timmä joud ar pallõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sereh in’ne väl’läminek’it, Tartost karman’t’sik’it ol’l kaq tulnuq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sereh ka pallõldi mitu kõrd, Hobõstõlaadõ takah om üt’s läteq; mastõrast tulõvaq ris’tiq ja lääväq tuu lätte pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sereh ku käve ris’tipäävä, sääl ol’l pal’lo noid santõ, kiä summah lauliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sereh olõõs mastõrat kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sereh ommaq timä maaliq, sääl või õgaüt’s nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’serest ar lät’siq, syss Porkva küläh ja Les’setskah ol’l ynnõ t`’sässonide man pallus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’serest kell katõsa minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’serest ol’l kolq nel’li tük’kü pees’trit ka üt’eh, syss üt’s lätt üt’e pühäsegaq, tõõnõ lätt tõõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’serest riide hummogu min’ti väl’lä, pühäpäävä sai Pihkvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sere takah T’s’äältsova Ol’oksa - tuu ol’l timä hoit’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pet’sere ussaiah ol’ti üüd kah, kiä ol’liq jalksi inemiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Peäp olema kõva usk, jumalik usk, kohe pööräp. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Peäp üits kunst olema, sõnadega ja tegudega, hõika, lääp ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Phaenomena" , teos sfäärilidsest tähetiidüsest, om alalõ kreeka keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Pharose tulõtorn ( Aleksandria sadaman). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Phong Nha-Kẻ Bàngi riigipark ( vietnami keelen Vườn quốc gia Phong Nha-Kẻ Bàng ) om riigipark Vietnamin Quảng Bìnhi provintsin Hanoist 450 km lõunõ puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Phong Nhan om maailma kõgõ pikemb maa-alonõ jõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Piaaigu kik ollive tullu Valgamaa Mulgi alade päält: http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Pia egal EKmS-i kuunolõkil võtt' tä presidendin üles tuu uma lemmikteemä, tõsõnd' tuud meeleolo ja tarvidusõ perrä nink lõpõt', ceterum censeo , et olõssi seltsile andisandmalda kohussidõ täütmäldäjätmine ja lõpmalda teotus, ku tuu ei korjasiq laulõ ja muid rahva mälehtüisi, kon tuu põrõhõlla viil võimalik ja tollõ tarvidus seltsiliikmile küländ arvosaadavalt ärq om seletet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Piage' tul'l jälke' nälg kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Piagi jäi jahilise süvaste magama ja naksi kangohe pieru laskma, niigu olos naa tuliluotõ põmmutamah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Piagi jäi jahilise süväste magama ja naksi kangõhe pieru laskma, niigu olõs naa tuliluotõ põmmutamah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pia kõigin paigon tund iho ärq, kui midägi timä külge putus, selle et pia kõigin paigon lövvämiq pututamisõ närve . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Pia kõik võrokõsõq ommaq võro-eesti katõkeelidseq ja suurõmb osa näist kõnõlõs latsigaq eesti kiilt. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Pia läts' tä Vabahussõtta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Pia meelen, mih 10 ma su õpessi! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Pia oll` tarkus käeh: http://seto.ee/2013/11/kripp/
Pia poole öö aigu tulli joodik, vanalaiga kõrdsist kodo tulema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pia poolõ Fripuidu tüülise omma pensionääri. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Pia puult maast katvaq mõtsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Pia pääle tuud ku Newtoni Isaac 1665. a. põimukuun kraadi sai, panti ülikuul Suurt Katsku peläten kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Pia pääle tuud oll' liinan katsk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
- Piaq sa rät’ti, ma pan’ rät’i pääle hin’däle ka veit’kese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pia sai ka ta potilõ mano ja naas perve seest osõst vällä tõmbama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Pia sai susi pini jälgi pääle ja tul'l tälle mano ja ütel: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Pidi Urvastõ kerigu lähkül puuti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pidi 1944 aastani Kamja kihlkunna Mutiko tallu. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Pidi ar lubahama: kos sa alastõ läät? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Pidi ar’a viimä naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi hussilõ jäämä kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi jo harinu olõma timmä nõstma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi kerstu arq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi miis kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi minemä per´ve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi nakkama peedilehti tsagama. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Pidi pallõma tõist truuskat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi pernaas’el olõma lehmäq nüs’tüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi, pidi keppi käeh: jõvva-as häste pitä, kaldu kepp maahha, halvalõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi poja arq tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidiq laskma vahtsõ vallaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi sis heegeldämise raamadu kah ostma ja tuu tüü selges opma,» kõnõlõs Vahtsõst-Antslast peri Värtoni Aino (69) ja nakkas kastist puppõ vällä nõstma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pidi sis varõssõlõ rohodoosi vällä arvutama. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pidi syss pulmaq arq tütrele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi sääl kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi sõprust tõõsõ mehega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi tedä pelgämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Piditi õnnõ «jah» sõna ütlemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pidi tunnistama ülest, katõlõ poiskõsõlõ anni linnu süäme ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi tuu kaq tullõ minemä, a temmä hinnäst ka kis'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi tuu poig syss suurõ palvusõ timä iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi täitmä, mis hirmuotsja nõudse. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Pidi õdagu palvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidi üten minemä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pido eribuss käü alatõn kellä 17-st Võro keskliinast R-kioski mant Võro-Kubija vaihõl. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Pido härgütäs inemiisi taan kandin ütte hoitma, tege hindätiidmise võro kultuuri- ja keeleruumin tugõvambas, and kultuurielolõ mekki mano, tuu taahakanti küläliisi ja kuts kodo tagasi noid, kiä omma' muialõ tüühü ja elämä lännü. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Pido jakkus simmaniga, kon mängvä' Heino Tartes ja Sõbra'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Pidokleidi umblõminõ massõ Eesti vabariigi edimädsel aol viis kruuni, lihtsämb kleit oll’ neli. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Pido kõnõlõs mõtsast, väeliidsist puiõst ja inemiisi köüdüssist näidega. http://blogs.station.ee/channel/24768
Pido laulukava köytjäs om neli rahvalaulu nellä võimsa iistlauljaga, kulminatsioonis Gutslaffi ja Kaalepi sõnno perrä kokko säet sõnominõ «Pikse palvõ». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Pidol lauldas uman keelen. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Pidol läts' kõrda tuvva' vällä vana Võromaa kihlkundlik vaim, ummi juuri tähtsäspidämine ja lõunaeestiline nal'aline ilmakaemine. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
- Pidol lätt vaia kannatlikkust ja rõõmsat miilt – pidopääväl om Põlvan pall'o rahvast, aigu või võtta nii massina parkmine ku ütest kotussõst tõistõ joudminõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Pidol oll' kokko 7000 inemist, ku rehkendä' kokko kõik laulja', tandsja' ja kullõja'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Pidol oll hulga rahvast – Kubija lauluväljaku pääl oll kaejit ja lauljit kokko 6000 inemise ümbre. ka pido pääväprogrammist võtsõ osa väega hulga inemiisi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Pidol preiliq tandsvaq edesi, a timä mängse pilli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidol saava' kõik laulda'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Pidol seivaq ja jõivaq ja peiväq nigu kats kerkuaigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidolt tulti tagasi suurõ iloga – kuur võitsõ är võikilaulmisõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pidolõ jõudsõ, Keriguplatsi laat ja pido pääpruuv Kubijal ja viil põnõvat kõnõlõmist pidoga köüdet inemiisiga. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Pidolõ kirja pandnu koori'. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=7&Itemid=8
Pidolõ laulma oodõtas kuurõ edimält Lõuna-Eesti maakundõst, kon om kimmäs köüdüs võro keele ja kultuuriga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pido mõtõ tull' võrokõisi egä-aastadsõn Kaika suvõülikoolin Valgjärvel 2006. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Pidopääväl om Võro instituudin vallalõ pressikeskust, kost aokiräniku saava kätte uma' käepaila', kaalakaardi', teedüst, internetti ja kohvi. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Pidorongikäük Põlva järve veerest Indsikurmu. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Pido sai tõõlidsõ vungi teno kõigilõ lauljilõ, tandsjilõ, koori- ja tandsujuhtõlõ, laulõ tegejile, vabatahtligele, sponsoriile, avitajile, nõvvoandjile, ütenmõtlõjile, sõbrulõ, laaduliisile, tulõhoitjilõ, ütenlüüjile, päältkaejile! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Pidoteedüst inne kuundpruuvõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Pido tulõ Põlvan 28.05. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pido välläsäädjä Tagamõtsa Tarmo mõttõ perrä köüt seokõrdsõ pido ütes Võhandu jõgi – mõtõlus pühäst jõõst ja mälehtüs timäle viidüist andõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
21 Pido üten Tarto lõõtspillifestivali pillimängjidega. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Pidägeq mullõ kindrali puhtõ, mina võta ütsindäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidägui pikki küüdsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidänü paljo vaiva nägemä ja kannatama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Pidänü puhtõ nii ausa, et kolmõl kihelkunnal saanu kõnõlda. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Pidä papp proovodi ar ja katõtas suu kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pidäväq hobõst kinni ja kyik, et kosilanõ lätt tsässonahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pigemp olõ ma hindä vanempite ja vananempite õgapäävädsest ellusuhtumisõst üten saanu ja midägi ka tiidlikult üten võtnu`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
«Pihkane liimik!» Löüdse säält harva seene. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Pihkva Imäjõgi vai Velikaja jõgi om jõgi Vinnemaal Pihkva oblastin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Pihkvah ol’l meil jal uma kerik ja uma maja, koh üüd ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkvah ol’l näid viil kõõ rohkõp ker’kide man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkvah sai ta õga voori nii tappa, nigu kluhhos jäi, et mille rahha veidü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkva ja Petseri vaihõl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Pihkva kirost sai naa kuulda, et raha siäl om, ja et tedä inne kiäki kätte ei saa, kui veege raha havva pääle kosilanõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Pihkvan sai tä ütskõrd mulgu talongi: sõitsõ kõlladsõ tulõga üle risttii, ku miilits oll’ säläga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pihkva oblastih om oi ku pall’o marutõvõjuhtumit,» seletäs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pihkva om liin Vinnemaal , Pihkva oblasti keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva
Pihkva pingiq paja all. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Pihkva puult jäl tulti vasta, nuu rahva kah, kiä innõ läitsi' sinna puulpühä, tul'l' vasta ristele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Pihkvast iks piiraguküdsäjä; http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Pihkvast iks tuudi naglakõnõ kün’d’lit, ku ris’tega käüt’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkvast kiäki es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkvast läbi Pihkva järve juusk Pihkva Imäjõgi (vinne keelen Velikaja jõgi). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva
Pihkvast säändse raha iist ketiga lõikava kaadri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Pihkvast tul’liq ar Pet’ska kerigu mano, sääl suur’ Luka külä, sääl ommaq kat’s üüd; tulõva Sen´nohe, sääl üt’e üü: tulõva Irboskahe, sääl kat’s üüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihkva vallutaminõ oll' üts suurõmp Eesti sõaväe manüüvri, minkast võtt' ossa neli jalaväerügementi (polku), kolm soomusrongi, suurtüküvägi ja Peipsi laivastik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Pihkõvahe. tsõdsõpojaleelo! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Pihkõvast piimälivvaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Pihlahäitse omma köhärohos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Pihlaku tallu Antsla ja Urvastõ vaihõl Vaabinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Pihlamarja tsäugukene keset merd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
Pihlapuidsõq pulgaq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihlapuidsõq pulgaq iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pihlapuu piiri pääl, ossa' saisva' saarõ pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1600
Pihlapuu piiri pääl, ossa saisva Saarõmaal? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1600
Pihlapuu tsäuk kest merd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
Pihlõnõ om nättävän spektrin verevä ja kõlladsõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihl%C3%B5n%C3%B5
Pihlõnõ vai orants om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 585–620 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihl%C3%B5n%C3%B5
Pihlõ tsäuk mere pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1602
Piho pidä talonigõ poolõ päält kõgõ parõmbas väikeisi eloviie-tallõ, koh Euroliit midägi säädüisiga ei kõrralda. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Piho ütles, et kõrrast inämb läävä inemise maalt liina ja tuuga kaosõ ka tiidmise maaelost. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Piibli om ristiuso pühäkiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piibli
Piibli sais kuun 66 raamatust, miä jagonõsõq Vana Testamendi (39 raamatut) ja Vahtsõ Testamendi (27 raamatut) vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piibli
Piibli sai ungari kiilde tõlgitus aastagas 1439. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Piibu ol’l ten’nüq kah nii suurõ ku viinakua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piidaq kaivõti rohe muudu vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Piida valdsiq kaivõti vesimega vai kirvõga sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Piidsagaq an'd', ol'l kyik kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piigavägi kasus… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Piigli (vanõmban keelen var'okaehtus ) om inemise tett peegeldäjä pind, miä om nii tasanõ, et näütäs piiglipilti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piigli
Piim oll pant nüssikuga aho viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piim oll syss viil peris sakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piim om umast käest võtta ja ma ei piä murõhtama tuu peräst, et poodin piimä hinda nõstõtas. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Piim om valgõ vedelüs , midä andvaq imädseq imetäjäq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim
Piim tuu saa pap'ele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Piimähambaq tulõvaq katõ-kolmõnädälidsel lasidsal, sõs näid võõrutõdas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Piimä ja hobõsidõ söögi sai tä rentnigult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Piimä kaq vei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piimäkuu lõpon kolisi Jakob Tartohe ja sama aastaga hainakuun võtt' tä ärq uma pruudi Oetteli Eugenie, kedä tä oll' kosinuq ja kinga kihlunuq joba üliopilasõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Piimäkuun matõti ümbre umaaignõ pääministre Nagy Imre , kiä tapõti pääle 1956. a. revoluts'uuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Piimäkuu tõsel nädälivaihtusõl (8. ja 9. juunil) tetäs Haanimaal Mooska talon vahtsõlõ savvusannalõ vanamooduline maakivest keres. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Piimä köüdeti ka kar'akasomisõ ja sünnütäjide naisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Piimälehmi om parhilla 130 ja plaan om näide arv 200ni nõsta. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Piimämehele miildü väega nõsta kümneliitrilidsi ja katõkümneviielidsi kardu, a es miildü joht neläkümnelidsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Piimä om puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piimätuutjast talumiis ai Sampo keset murru ja kõnõl’ avalalõ kõikist hätist, mis täl tuuga ette omma tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Piinü-piinü uh'akõsõ, a' kavvõndõhe küünüse'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Piinü-piinü uh'akõsõ, kavvendõhe haarusõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Piinüq halvaq joq ümbre kõ ootvaq ja nühkväq nuid hahilit, nigu lihavyytõ ööse omma jo nii ohkõsõq ku hiuskarv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piinü uh'akõsõ, kavvõtahe küünüse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
Pii oƒl kuu©iga¿ taƒli läve iih kini¿ `õkva¿, tuul oƒli puja¿, tuul piil. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Piip sündü piitrepääväl, Paap paavlipääväl, Jüri jüripääväl, Mari maarjapääväl, edimäne paar katsikid katrepääväl, tõnõ paar tõnnispääväl, mullunõ mihklipääväl, ülemullunõ jakapääväl, tinavunõ jaanipääväl. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Piip sündü piitripääväl, Paap paavlipääväl, Jüri jüripääväl, Mari maarjapääväl, edimäne paar katsikid katrepääväl, tõnõ paar tõnnispääväl, mullunõ mihklipääväl, ülemullunõ jakapääväl, tinavunõ jaanipääväl. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Piipu an’ti ka kolq t’äut aastaga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piipu om võimalik eski treipingi pääl tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Piip õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
00- 12.00 Piiragu, sõira, leevä, ollõ, veini, hans’a vastavõtminõ võistlusõ jaost 11.00 Laat Näpotyy opitarõ 12. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Piiramada kuningavõimoga riigi kõrral kõnõldas absoluutsõst monarkiast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuningriik
Piira nüid. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Piiri Aini tüün om ette tulnu ka seletämäldä asjo: http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Piiri köögi pernaasõ Guerrin’ Triinu ja Karu Kadri Vahtsõliina kandsi mant omma jupp aigu vaiva nännü, et vanno Võromaa süüke ello herätä ja parhilladsõ ao inemisele parõmbas tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Piiri pääl om joq sääne lautsõ kotus, koh myni pedäjäkene, vai puhmakõnõ kasus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Piiri q puute!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Piiris *1 oll' jõgi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
«Piirkund oll’ Vahtsõliina sovhoos, osa Võidu sovhoosist (Setomaa jago oll’ vällä jäetü) ja Sõprusõ kolhoos.» Tõnõ timä juhendet tüü sai võistlusõl kolmanda kotussõ: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Piirkund om maa-ala, mink osaq minkagiperäst kokko kuulussõq ja minkalõ või ümbre tõmmata kasvai hägotsõ ja vaiõldava piiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piirkund
Piirkunna suurus om 32 114 kruutkilomiitret (veitse vähämb ku Eesti) ja sääl eläs umbõs 7,6 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kataloonia
«Piir` oll` tõtõstõ innemb võlssi märgitü.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/ran.htm
Piir om külh tundaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Piirsõ mõtsa kablaga ümbre ja nakas kokko kiskma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Piit'repääväst om täüs’ kolq nädälit jakapäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Piitre I (vinne keelen Пётр I Алексеевич , Пётр I vai Пётр Великий , 1672–1725) oll' Vinne tsaar 1682–1721 ja Vinne Keisririigi keisri 1721-1725. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Piitre Põlvast ütel’ tuu pääle süämetävvega: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/inne.htm
Piitre and´, pekko pand´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_6.html
«Piitre jõõ kaitsõala jääs vaivalt 50 miitret kavvõlõ, matkarada lätt Eesti lõunatippu kaivandusõ perve pite!» pahand’ Eesti luuduskaitsõ seldsi Varstu osakunna juht Silla Silver. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Piitrekene, velekene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Piitre-ks, peeńo poisikõnõ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_02_laul.php
Piitrele paastõtas kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrel jäiq jalaq haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrel ommõ pihta haigõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
Piitre naas´ peräh ikma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/9.html
Piitrepaast olõ-õs kimmäs paast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepaast om kats nädälit inne piitrepäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepaast tulõ timahhaava kuus’ nädälit. tuu om Pühä Piitre ja Paali mälehhüsess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepaastuh ol'l, väegaq lämmi aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepäiv: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Piitrepäävä lauldas 3. ja 4 v. nii: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Piitrepääväst nakkas joq suvi handa tagasi kiskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepäävä tetti ka vanast Vilomäe pääl tuld, nigu jaanipäävälgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitrepäävä viidi kerkohe piimä ja sõira. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
*Piitrepäävä üteldäs: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/16.html
Piitre, pühä Krystusõ sulanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitre tuu om taiva hoitja hingli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piitre tuust as’ast midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Piitre um põh´alda rikas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/9.html
Piit’re pan’d syss käe kül’ge ja kas’vi vooriga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piit’re üt’les toolõ juudilõ, kus a usudõ Krõstust, Jumalat ja Pühä-Maar’jat, syss sa saadõ ter’vest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pikemb (eestikeeline) vahtsõ pruukja abileht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Pikemb inemine pidi alasi üle ussõ minnen kumardama, mood'o löönüq pää ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Pikemb tek´k´ tare pilve korru (kõrguse), matal´ tek´k´ maja maasikist, lühemb liina linnukist. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Pikembält loe: http://haanja.eu/sann/ Küsü mano ja anna joba prõlla hindä tulõkist teedä: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Pikembält om juttu pesäsibulast, maalambast ja maakanast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pikembäq võrokeelidseq teossõq ommaq näütemängoq "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl" (kirotõt katõpääle Lõhmussõ Aivoga ) ja "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga" ni mälehtüisiraamat "Kähri ker'ko man Pekril". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Pikembät keskkunnamõo hindamist küsüse luuduskaitsja selle, et viisais om timahava harilikust madalamb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pikese vihm tul’l ülest ja uibo pes’s’ purust, a miis istõ poigõ pääl ja pujaq jäiq tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Pikk Piitre." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Pikk h kirotõdas siski üte tähega pikä vabahelü vai katsikvabahelü perän, nt maaha, tüühü, vaihõl, laiha, ja neläsilbiliidsi sõnno kolmandan silbin, nt rabahama, unõhuma, saisahutma, kabõhõnõ, sagõhõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Pikk h kirotõdas syskiq üte tähegaq pikä vabahelü vai katsikvabahelü perän, nt maaha, tüühü, vaihõl, laiha , ja neläsilbiliidsi synno kolmandan silbin, nt rabahama, unõhuma, saisahutma, kabõhõnõ, sagõhõlõ . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Pikk härmäk säläh, ei olõ püksõ nätäqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pikk` kaubarong nakanu tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Pikk kõvvõr, koes sa läät? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Pikk mõts, peenü mõts, üle ilma illus mõts? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
Pikk mõts, piinu mõts, üle ilma illus mõts, üle pikä pedästiku, üle kõrge kuusistiku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1616
"Pikk olt!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Pikk oppus – 6-8-tunninõ oppusõ päiv – 60 eur inemisõ kottalõ – sääl seeh om lõunasüük, ja kohvipausiq. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Pikk sügüsene üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Pikkä aigu mehiläisi perrä ette üteldä ei saa,» arvas’ tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Pikkä aigu sõs trehväs talomiis puuti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pikkä liugu! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Pikkä põllu pindre pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
«Pikne kah esi vast hiitü är, et kurja tekk’ – visas’ suurõ klotsi kuigi puu tüvele ala, et nuur katai ja pihlapuukõnõ är pässi,» märgot’ Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
«Pikne lei jämme kõo pilpis, a lask’ puu nii osavalõ katõ puuklotsi pääle, et all kasunu katai ja pihlapuukõnõ jäivä terves,» imeht’ Sõmmõrpalo vallavolikogo esimiis, jahimiis ja kaitsõliitlanõ Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pikne om esi kah Karulast peri. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Piksepauk Pühäjõõ veeren Pikne lei Pühäjõõ veeren jämme kõo pilpis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Piksepühä pidäminõ pühäpääva, 3. veebruaril Haanihn Piksepühä Haanihn. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Piksepühä tege talvõ poolõs. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Piksepühä um Pikse-esä meelehnpidämisõ ku avvostamisõ pühä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Piksevihmaq mõosõq kikkasiini kasumisõlõ esiqeränis häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Piksõ aigu või olla vihma seen iäd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Pikuldõ om kõgõ suurõmb vaih Hangol ja Utsjoel (1157 km), lajuldõ Närpiö Töjbyl ja Ilomantsil (542 km). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Pikä elo oppus: tii tüüd! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Pikäkannu 2001, Rõugõ khk. Pääteemas oll′ mõts. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Pikäkannu kandin om tukõv kogokund, miä ettevõtmist takast toukas, näütüses anni inemise sahvti jaos ilma iist är ubina, nõglapaiu ja tõsõ mar’a. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pikäkannu kooli arõngu ütisüs taht aia suurõmbas koolisahvti tegemist, miä häste kaubas lätt – pall’o sahvtisüüjä tahtva väikut maakuuli tukõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pikäkannu kooli oppaja luutva, et ku kuul saa kimmä uma näo, sis tahtva sääl oppi ka kavvõmba kandi latsõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Pikäkannu kooli vahtsõnõ direktri Vagula Liina ütel’, et timä suuv om tetä kuul esisugumadsõs. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Pikäkannu kuuli kiteti Eesti riigi sündümise ao põnõva kujotamisõ ja Vahtsõliina kuuli huvitava luulõpruukmisõ iist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pikäkannu kuul küsse ilda aigu Võro instituudi inemiisi käest, kuis oppajit perimüskultuuri vallan koolita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Pikäkannu kuul sai aho 10. lehekuu pääväl tenssi Pikäkannu kooli latsõ kontsõrdiga kõiki häid inemiisi, kiä avidi Hooandja.ee abiga koolilõ keraamigaahjo osta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pikäkannu külän, kon mynõ päävä peräst nakkas võrokõisi 13. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pikäkannu om Astridilõ 30 eletü aastaga armsas saanuq, sündünü om tä Põlgastõn, üles kasunu Võrol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pikäkannu om illus vaiknõ kotus, a Kääpäl suur tii, autuq kihotasõq ja jummal` tiid, mis kyik või väiku latsõga juhtuda... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pikält ette kaiõn tuu Arno topõlt tüü tagasi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Pikält kõnõldi UNESCO märgi ala minekist ja määnest kassu olõs tuust tulõman sannatraditsioone jakkumise jaos. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Pikält õdakulõ küünüs Kõpu puulsaar, mink keskkotus kerküs 67 miitrini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Pikä ocmise pääle löüsegi üte puelikysy ni jeigi tuu ärq. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Pikä palu pendrede. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Pikä palu pendrä ala. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Pikä piindrä otsa pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pikä pindre otsa pääle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Pikä põllu pendra pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Pikä põllu pendrä pääle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Pikä põllu pindre ala. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Pikä põllu pindre otsa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Pikä põllu pindre pääle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Pikäq hiusõq ja kastiq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pikäq vabahelüq lääväq diftongis (niguq Pöidel Saarõmaal ni Muhun ) maa > mua, saama > suama, rääkima > riäkma, mees > mies, tooma > tuõma, sööma > süemä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Pikä sõapidämise käügin muutu Ungari rahvastik peris kõvva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pil'l kardohkit maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pildiga üten and pildistäjä teedä’: uma nime, telefoni, e-posti aadrõssi, pildi tegemise ao ja pildi allkirä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pildi kaeja pidi arvo saama - pini juusk edesi.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Pildikaemisõ vahelõ laulsõva ja mängsevä pilli Varstu kandi suurõmba ja väikumba latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pildi löüdse ja jutu otsõ mano Võromaa muusõumi päävarahoitja Ruusmaa Arthur . http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pildimaterjal vanõmbast ni vahtsõmbast seto tikandist. http://setokunst.ee/valjaanded/
Pildi omma peri Eesti kirändüsmuusõmi ja Underi ja Tuglasõ kirändüskeskusõ kogost. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Pildi pandas kõigilõ kaemisõs Internetti http://nagi.ee/photos/ebe-kai/sets/290325/ pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pildi pääle omma jäänü poolõ koorilaulja. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pildi pääl nätäq olõv dresiin om joba kuvvõ tsõõriga, kotust om nellä inemise ja ollõkasti jaos, raam om tettü tävvelikult alumiinist ja massin kaal 80 killu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Pildi pääl omma väiku Käokiräse laulja üten juhendaja Podekrati Üllega, kirotas Uma Lehes Rahmani Jan. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Pildi pääl omma’ üte Võro poodi aknõ’ siltega: hammõ’, püksi’, pluusõ’, jupka’, kampsi’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Pildi pääl om puukerik Kiži saarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala
Pildiq om joonistanuq ja vana-aolidseq jutuq võro-seto kiräkiilde ümbre pandnu Jüvä Sullõv . http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Pildis pandsõmi tuu värvilidse tabõli. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
- Pildistämise matõrjaali või konkursi aigu ka esi mano tetä’, näutüses meisterdä’ vahtsõ võrokeelidse sildi ja tetä tuust pildi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pildistämise matõrjaali või võistlusõ aigu ka esi mano tetä, näütüses meisterdä vahtsõnõ võrokiilne silt ja tetä tuust pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pildistämises kõlbas egä võimalik olokõrd, kon om võro kiilt nätä’: sildi’, juhatamisõ’ (viida’), avaligu’ kirä’, talosildi’, kleebsu’, T-hammõ’ ja nii edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pildistämises passis egä asi, kon om võro kiilt nätä: sildi, juhatusõ (viida), kleepsu, T-hammõ ja nii edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pilditegemise huvi jäi Ericut saatma terves elos. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Pildivõigõlus pand’ mõttõ liikma päält katõkümnel fotohuvilidsõl. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pildivõigõlust „Uma kiil pildi pääl” tugõsi’ Oma King ja Nopri talomeierei. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Pildivõistlus „Uma kiil pildi pääl” Võro Instituut kuulutas vällä pildivõistlusõ „Uma kiil pildi pääl”, kohe oodõtas pilte as´ost, kon pääl om pruugitu võro kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pildivõistlusõ võidupilt hõigati vällä imäkeelepääväl, 14. urbõkuul. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pildi võiva olla nii vahtsõ ku ka varrampa tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pildi võiva’ olla’ nii vahtsõ’ ku ka varrampa tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pildi’, joonissõ’ ja juhissõ’ omma abis ehitämise man. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Pileti hind om 30 krooni ja pallõmi bussisõidusoovist joba varra tiidä anda' (Kai Laanemaa 52422025), selle et bussin om õnnõ 18 kotust. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Pilet 10 kruuni. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Pilet mass 10 kruuni, tuud saa osta bussijuhi käest. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Pilet om kallis ja pentsu veidü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
“Pilgahuta hot’ silmi mu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pilgahut silmi, niq hiit tõrvnaha kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piliruug sii pistis põlve, kadri, kahrehehein se … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Pille Tomson, Jüvä Sullõv ja Olivia Till. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Pille olli egäsugutsit: torupilli, kandle, lõõtspilli, jaurami ja esiki üits kontrabass. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
"Pillihelü." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_5.html
Pillikooli jaos ostõtas mano eelektriklavvõr ja kats kitrat, plaanin om sõita küllä Hiiumaalõ Emmastõ nuurikeskusõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pilli kõrdategemist tugõsi Kultuurkapitaal ja Eesti rahvuskultuuri fond. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Pillimehes oll’ lõõdsamiis’ Pihu Alo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Pillimeistri Soonõ Mihkli and sannaliisile kätte kohopiimävarmi ja kuun tetti üts tarõ kõrda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Pillimiis Henrik tõmmas vaihtõpääl lõõtsalugusid, et rahvast Sepä talo mano meelütä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Pillimängjä pidi arq ütlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pillimängjä sai ka ütte silmä ilma tõistõ nägemäldä määri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pilli mängva ja laulva: http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Pillioppaja leib om rassõ: kõva tegijä piät olõma,» ütles Heino. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Pillipark Matisõst : http://www.zetod.ee/set/zetod/matis
Pilliq pääle ütstõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pilliq ütstõõsõlõ vasarat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pilliruugu pagõsi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Pilli’: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Pill kyik kübäräq vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pill ollu käen. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Pill oll’ Võromaal tsõõritanu, Sarniti Kalju tekk’ toolõ 1980. aasta ümbre vahtsõ lõõdsa, a es mõista sõs viil õigit lõõtsu tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Pillus õks maaha ja tege viina ka kõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pill vai muusigariist vai muusigainstrument om riist, minga saa mängi muusikat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pill
Pilt Burchardi üleujotusõst Friisimaal 1634. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleujotus
Pilt Eda Veeroja, 2015. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/?format=feed&type=atom
Pilt Eesti kirändüsmuusõumi rahvaluulõ arhiivi kogost. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Pilt "Elemente" kõgõ vanõmbast ladinakeelitsest tõlkõst, miä alalõ om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Pilt Eukleidese "Elemente" keskaigsõst tõlkõst (u. 1310. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geomeetri%C3%A4
Pilt Hafezi luulõtuisi kogo käsikiräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Pilt Maast, miä om tett Apollo 17 päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maa_(hod%27ot%C3%A4ht)
Pilt Nele Reimann-Truija, 2010. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem?format=feed&type=atom
Pilte oodõtas aadrõssi kaile@wi.werro.ee pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pilte oodõtas vabariigi aastapääväni (24.02.2011) ja avvuhinna’ antas kätte imäkeelepääväl, 14. paastukuu pääväl 2011. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pilt eräkogost. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Pilt eräkogost Viis last ja 14 latsõlast hoitva umma vannaimmä, inneskist Ruusmäe kooli algklassõ ja võro keele oppajat Oro Leilit (70) nii väega ja panni uma tundõ nii ilosahe kirja, et Leili valiti timahava Eesti aasta vanaimäs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pilte saa kaia lingi päält . http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pilte siän om rahulikkõ võttit ussõsiltest, a ka peris elävit hetki siist ja säält vanalt Võromaalt ni kavvõmbastki. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pilti saatmisõga võistlusõlõ kinnütas saatja, et tä om tuu foto autor. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pilti teimiq vana rossitanuq kaariguratta man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
- Pilt, miä võistlusõlõ saadõtas, piät näütämä võro kiilt kiräligun pruukmisõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pilt nink elü omma sünkruunist vällän jne. http://blogs.station.ee/story/107868279/sihitu-jutt.html
Pilt om tettü minevä suvi Võro-Valga maantii pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Pilt piät kõnõlõma hindä iist, a oodõtas ka pildiallkirja vai ku vaia, veidü pikembät seletüst pildi kottalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Pilt piät kõnõlõma hindä iist, a oodõtas ka pildiallkirja, vai ku vaia, veidü pikembät seletüst pildi tagamaa kottalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pilt pärsiä luulõtaja Džami raamatust "Roosiaid" (1553). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pilt raamadust «Käru ja kaameraga» 1944. aasta süküskuul jätt’ uma kodo maaha ja pagõsi läände umbõs 100 000 Eesti inemist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Piltsõnastu latsilõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Pilt timä "Roosiaia" käsikiräst, umbõs 1645. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Pilt u. 1870. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Pilt vanast aolehest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pilt’ om nukra. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Pilt’sõnastu pand’ kokko Fastrõ Mariko ja pildi joonist’ Loigu Anu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/inne.htm
Pilveq tekküseq nii, et viitoss, miä õhon om, lätt tsilka vai külmäs ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pilv
Pilv om viitsilko vai lumõhebemide kogo taivan, miä om silmäga nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pilv
Pilv tul'l, pikse kärkse nigu tiiäqki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pimmes ka lännü, nännü ütte tuld ja kõmpnu sinnapoolõ, nii saanu üte maja mano. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pindala om kokko 622 km². Tokio nime all võidas silmän pitäq ka Suur-Tokiot , kon eläs päält 30 mill'oni inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
– Pindi küläst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Pindi surnuaian. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kira.htm
Pindsagu karmanih ol'l rist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pingi all oll kass poigõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pingi pääle ku pandas lautsile, syss pallai pandas ala, pallai pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pingi päält löüse piiragu41, lihha ja' muud söögikraami, ni' vei' aho ala soelõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Pini es jätä rahulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini es jätä rahulõ, uma haigõ jalaga läts puru unigu otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini hand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Pini hauk, hamba' tsilgusõ suust vällä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=201
Pini hauk läbi luutsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Pini haukmine õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Pini hauk, perseq pauk, esiq situs paklit." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Pini heitäs magama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Pini hind. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Pini hulk külä pääl, helistedäs valda. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
"Pini iks huupi ei haugu, kas om susi vai tõrvas känd." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pini ja kass palsi, et jätä noq me jaostki mi käpäpiuq pääkene otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini jal kullõs paja takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini juu(o)sk perrä ja nakkas soega purõlõma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pini juus'k' iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini juusk ruttu lao pääle är' ja' tõmmas hindä kaartõ ala ligi põhku. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pini juusk ruttu lao pääle är´ ja' tõmmas hindä kaartõ ala ligi põhku. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pini juusksõ pudõlit ots ` ma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Pini juus’k läbi tulõ, tõi leevä palakõsõ väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini jääs' jalq silla pääle undama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini jõvvaas nii ruttu min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini kah. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pini kaq kõ unnas poolõni üüni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinikene jalki puruunigu otsah ja hauk: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinikene kõ läve iih tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinikene tahtsõ ka väega süvvä, a sööki oll veidüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinikene üte silmägägi läts puru unigu otsa, õks jalq hauk’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini käpä pikku pääkene ynnõ otsa oll jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini lassõ minno kõgõ rohkõmb 30 miitre pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pinile ol’l pant kiri kaala ja jänessele takah last uusi sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Piniliha, piniliha, mis sa sääl undat, kas mu kaala pääle vai hindä kaala pääle?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piniliha, piniliha, mis sa tah undat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinil om küsüt viil käpä pikunõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinil tasus lambiid pelädä kõgõpäält keväjält, ku tallõkõsõ väiku. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pini magamapandminõ om Piiri Aini jaos hallus teema. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pini nagil saavat pini petüssest, kui tälle kutsmise pääle miägi ei anna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pini nakas' silla pääl undama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini nakas’ takah käümä, nigu pidi pini arq tapma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pininokk Vanast elli üts väega julgõ sepp. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk karas üles ja läts majast kõõ pakuga vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk kumpse [kompis; [ ega lammast, et kas umma kõik villah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk kumpõ seppä ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk nuusut ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk pand pirru palama ja tõmmas sepä aho päält maha nigu väikese latsõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk tull ärr tarrõ ja heidäs magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk tõi kats kapla: üts peenikene, tõõnõ jämme. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininokk tõi suurõ üsä [süle] tävve puid ja pand aho palama; kütse aho ärr ja pand vasigõ ahju praatümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Pininynaq eläseq sääl koh soramõts (soraq - väikesed klaashelmed) om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pininyna rahvas om üte jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini näge sutt vii(e)l sõs, ku' susi lambaga poolõ tii(e) pääl um. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pininägo tull’ Anna külge panda ja naanõ vahtsõ doonornäo perälejoudmisõni taastuspalatihe jättä. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Pini ol'l iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini olli, niq pini magugi man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini oll nii vanast nõiut üts noor poiss pinist arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini oll ülnü vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini ol’l pant vahi pääle, a halv ütel pinile, et ma anna sullõ sääntse karva, nigu sam ei pelga talvõ ei suvvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini ol’l tulnuq tagasi, kiri kaalah käänet tõisildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini om kodoelläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Pini oppas Mihkal Mihhalavitsile, et sannah nakka hamõht kiskma säläst, a puugnitsaq jätä kinni kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini purõ, syss õks määne halvus tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini päämäne tüü om maja valvminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Pinipütsk pääle kasvi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Piniq leevä külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piniq olliq peremehel höste arq raviduq, väega pussiq, väega haissiq, nigu miis jõvva-as inämb kuigiq ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Piniq olliq te elleh, niq pini magugi teil man.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piniq ommaq hääq inemise sõbraq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Piniq pistü karglõma, vahi pistü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini sais ussõ iih, ei haugu, ei purõ', a sisse ka ei lasõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
"Pini, seh sulle võidleib, ma' hiidä magama." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Pini sei suurõ hoolõga ja läts rammu kui härg. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Pini tiinüs kest keskmädselt 65 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Pini timmä kullõl, selle om pinil vaiva elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini timmä säläh vei ja värehti takah uut'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini tsusas' villa vette, niq olliqki valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Pini tund õkva är, ku tedä pelgät,» om timä seletüs. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pini tälle opas', ku läät küllä minemä, võtaq leibä üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini=tõbi om nii sugune: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pini ujos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ujomin%C3%B5
Pini uma peeru tiid. http://www.setomaa.ee/
Pini umma nuu latsõ, kedä küsüjä tõmmas. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pini õks haukva. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pini ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini ütel, kas sul olõi leibä mullõ anda? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pini ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinke pääle võissi kuta säändse pikä triibulidsõ rõiva, kon talvõl istu saasi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
"Pinnalookusõq" oll' teos, kon oll' juttu kas lookuisist (punktihulgõst) pindo pääl vai lookuisist, miä esiq ommaq pinnaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Pinne võetas, ku ei olõ purõja pini. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pinni hallõ tappa, hallõ maaha kaq jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinni ja kassi piät hoitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pinni pestäs kerkoh ka'. http://www.setomaa.ee/
Pinni sannast vällä saia om suur’ tego. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Pipi nime olõ-i väega vana. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Piret and teedä, et mano või tuvva kõrraliidsi rõivit, kooli-, köögi- ja majapidämisasjo, eski müüblit. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Pireti jutu perrä kõrraldas Saagu Valgusõ keskus tuud edesi, et latsõ saasi ummi andit arõnda. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Piret pidä tähtsäs, et abiandminõ olõsi-i niisama as’a näppu tsuskaminõ, õga inemisega kõgõpäält iks kõnõldas. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Piret ütel’, et õgat sorti kuuntüüd või viil pakku, sammamuudu omma oodõdu kõik abikäe ja hää mõttõ. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Pirla oleme valmis saanu viil üte üllätuse. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Pisa Leonardo (u. 1170 – u. 1250 ), kedä tunnõtas viil nimmiga Leonardo Pisano , Leonardo Bonacci , Leonardo Fibonacci vai inämbüisi lihtält Fibonacci oll' itaalia matõmaatik , kedä mõnõq ommaq pidänüq keskao "kõgõ inämbä anniga matõmaatikus". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Pisa om liin Toskaanan, Kesk- Itaalian , Arno jõõ ja Liguuria mere veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisa
Pisast oll' perit ja sääl tüüt' keskao üts kuulsamp Õuruupa matõmaatik Fibonacci . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisa
Pisiläne vai bakter (kreekakeelidsest sõnast bakteria 'kepp') ommaq kõgõ tsillemb (mikroskoopilinõ) üterakulinõ rakujüväldä elolinõ , kiä sutt esiq pall'onõdaq ja kassuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisil%C3%A4ne
Pisolaisi või kaiaq lähküsilmäga (mikroskoobiga). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisolan%C3%B5
Pisolanõ vai mikroorganism vai mikruub om väega väikene elolinõ ; nii väikene, et inemine tedä palja silmäga ei näeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisolan%C3%B5
Pistke uma kevväi hindile p... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
Pistse kaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pistulist pääle ja lõpõtõn miinega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Pistüjuun' | om syna muutmisõ man muutumaldaq püsüvä püsüvä ja muutuva osa vaihõl, nt küünü | tämä ; kan | a . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
- Pisut ao peräst pässi [pääses] laiv vallale ja sissekargaja tulli vee pääle, kost tedä laiva pääle võeti. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pisu ärkõrvõnu rüüvlipraadi muudu asi... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Pital vai pidalitõbi om kroonilinõ tõbi , midä põhjustasõq pisiläseq Mycobacterium leprae ja Mycobacterium lepromatosis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pital
Pitcairni pääliin om Adamstown . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pitcairn
Pitcairn om Briti valitsusalonõ viie saarõga saarõrühm Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pitcairn
"Pitsidäq silmäq kinniq, suu ammulõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pitsit' silmä kinni, niq astõ arqki pungast üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pitsitiq õigõ kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pitsitäjä saa omme aamõtest vallalõ, ku tä jõud kõik käkjä’ otse’, siis saa tä vallalõ ja pitsitämmä nakkas tuu, kiä kõkõ inne kätte saadi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Pitsitäjä saistas kraatsina pääle ja pand kübärä silme pääle vai pitsitäs silmä’ kinni, tõõsõ juuskva’ kõik käkmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Pitsitä külgi päält ka tainas kokko. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Pitsit’ kan’dli ala ja pan’d’ suust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pits` oll` täüs saanuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Pitsähüt’ kaasõ kinni: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pitsähüt’ tuu arq, võt’t elävä vii, tõi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pitsütäjä pitsütäs tiitäväh kotsõh, kas määntse kivi man vai nulga man. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Pitsütämine om sääne, õt pitsütäjä, pitsütäs silmä’ kätega kinni ja lugõ ütskõik kas kümnen’ või katõkümnen’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Piusa jõõ kalda pääl Setomaal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Piusa jõõ veeren . http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Piusa_ks no peräpaja all. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Piusa om piirijõgi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Piusa takah oll üts vanainemine, tuu opõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Piusa tull´ no peräpaja ala? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Piusa viil pehme poiss. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Piusa viil pernaane. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Piä ega kõrd võitse ta tonte. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Piä folgikotta kontsõrtõ nakkama kaema. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
“Piä kinni, ma lää kae, kes ta sääne oll.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piä-ks puul suud kinni, tõõsõl poolel lase jauhta'. http://www.setomaa.ee/
Piä naabrimehele teno ütlemä: ma es kuulõ tarrõ toda paukmist (sanna eterniitkatus lahõs’ kuumusõ käen – UL), timä kuuldsõ ja tull’ kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
"Piäq illo!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/15.html
Piäq meelen, et taa om entsüklopeediä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Piäq puu (põu), kaeq kas Jummal' puistas sullõ rahha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piäq pää pääl muid!(Peigmehele mõrsja majas.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/19.html
"Piäs naa vai kiäki muu küsümä, sis ülke 58 : meil om ka sääne sama elo ni esä ku siihki egälütel." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Piässi külh, a kost nuu raha tulõva? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Piässi moll`u piten pandma ja tüüloa är võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
«Piässi olõma suurõ kogussõ, et viinamarju kohegi müüki saia,» ütel’ Eesti viinamar’akasvatamisõ «esä», Räpinä aianduskooli viinamar’akasvatusõ oppaja Kivistiku Jaan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Piässi olõma: vanõmba, toogõ noorõ maalõ! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Piässi tulõma rohkõmb lummõ ku vihma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/index.htm
Piät iks muud tüüd kah vahepääl tegemä, peris pillimänguga är ei elä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Piät jal’ki tõõsõq olõma ja kõik’ niimuudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät jumalat man(it)tsõmma, muido annat vanalõ patulõ aitumma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Piät kumpma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Piät kyik tütriguq minemä ker’kohe, et kedä timä sallis, et kuas om kõõ ilosamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät lavva mano minemä ja juuma nakama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Piät noq tütre arq andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät nüütämä, kui hirmus om tegelikult seo väikokodanlik hääolemine, kui hirmus om ilo, kui hirmsa omma inemise. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
«Piät olõma hää suhtlõja, olõ-i vaia viristä.» Friedel ütles mano: http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Piät olõma järepidevüse tunnõ. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
«Piät olõma rossõvaba pinna, kimmä temperatuuriga ruumi, eski rõivakapp: ku ammõtnik tulõ ruumi kontrolma, piät tä saama sääl sälgä panda sanitaarrõiva,» selet’ Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Piät olõma uma traktor, hää, ku sahaga. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Piät otsustama ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät rahha sisse pandma ja tüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Piät tähelepandmist tõmbama, kas sõs spagaati viskama vai kapiussõ vallalõ võtma ja ijätüst pakma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
“Piät viimä arq kohe, nigu ma timmä inämb ei näe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät väega rehkendämä, kas sääne tüülkäümine iks är tasos. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
“Piät võtma hää käega.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät võtma ööses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät är tegemä jah. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Piät õnnõ tsipakõsõ uutma ja üle saama rassõst aost, ku maal omma kats kõgõ tegüsämpä punti pensionääri ja jahimehe, lisas mõnõ härksä inemise, kiä rabõlõsõ kümne liini pääl kõrraga. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
«Piät õnnõ tuud kaema, et ei lasõ ilma vilälda kivve kokko,» opas’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Piät ümbre mõtlõma umma maailma. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Piätüst es olõ avita, a muud oll sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piät ütlemä, et Jummal avida sedä eläjäkest edesi kaq, nigu sooni aoni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Piłsudski Józef ( Józef Klemens Piłsudski , 1867-1935) oll' Poola sõaväeläne (marssal) ja riigitegeläne, Poola sõaväe luuja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pi%C5%82sudski_J%C3%B3zef
Plaadi näütämine oll’ suur pido, kohe olli tulnu kõik, kiä Käokiräse ansambliga kuigi köüdedü, niisamatõ latsõvanõmba, kink latsõ ansamblin laulva. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Plaadi pääl om 14 laulu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Plaadi päält saa kullõlda sändsit laulõ nigu «Tii», «Haanja miis», «Kõnõtraat», «Leelo», «Puupää rock’n’roll», «Määne om seo maa?» ja tõisi laulõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Plaado Maritte Arianne, 4 a, Veriora latsiaid (Mältoni Sirje “Susi tull´ mõtsast”, oppaja Plaado Marii, Langa Tiina). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Plaan'** õks ar peete. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Plaani all ommaq synaartiklin löüdüvä tiidüse järekõrranumbriq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Plaani kerigu aeti takan traadiga jalgrattavelgi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Plaanin om: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Plaanin om 25 aastaga vällä kaiba viis miljonni kuupmiitret dolokivvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Plaanin om iks kunagi siiä perises elämä tulla. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Plaani perrä saasi tukõ väiku eläjäpidäjä (kooni 100 piimälehmä, 25 lihaeläjät, 10–100 imälammast vai imäkitsõ) ja aiaviläkasvataja, kellel kasus aiakraami (roho- ja maiguhaina, köögivili (vällä arvatu kardok), maas’ka, puuvilä ja mar’a) kokko vähämbält üte hektäri pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Plaanitava Vana Võromaa arõnguprogrammi päätsiht om tukõ ettevõtlust, miä om köüdet Vana Võromaa kultuuriperändi, paikligu elo ja luudusvaraga ja piässi härgütämä seo kandi majandust, andma mano tüükotussit. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Plaani või viil muutuisi tulla, kõgõ värskimb kava om Võro instituudi kodolehe pääl: www.wi.ee. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Plaan om iks Räpinä ja Verska tii ette võtta: http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Plaan om suidsusann Vana Võromaa hää nime kujondusõ sisse tsusata. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Plaati saa küssü võrokõisi tsõõriklavva aol Räpinält Sillapää lossist ja muido Võro instituudist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Plaat om Võromaa muusigainemiisi visiitkaart – mõtõldu noilõ, kinkal vaia ülekaehust umakeelitsest muusigast ja tahtva seod ummil tegemiisil pruuki. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Plaat tull’ vällä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Plado es mängi kerikaian kaartõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Plakat 1 ja plakat 2 . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=75&Itemid=90
Plakat katõ võidutüüga panti 2013. aastaga vahtsõaastakuu alostusõn aolehe Uma Leht vaihõlõ ja naidõ katõ kavandi siäst saiq võrokõsõq hindäle kuu ao joosul lipu vällä valliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Plaki järv Himmaste küläh om Plaki järv. http://www.kalapeedia.ee/parimus-plaki-jarv.html
Plastpudõliga võit panda sükävkülmä mändseski aos. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Platon ( kreeka keelen Πλάτων, u. 424-423 i.m.a. - u. 348–347 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Platon
Platon läts lihavyytõ pühi hommogu kerikohe pühäste taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Platon oll' viil matõmaatik , kirot' filosoofiliidsi katõkõnnit ja tekk' Ateenahe Akadeemia , miä oll' edimäne korgõmba haridusõ asotus õdagumaiõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Platon
Platon oll' väega huvitõt matõmaatikast ja tä tekk' selget vaiht arvoteoorial ja rehkendämisel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Platon topp papi ütte kotti, kuldas’aq tõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Platsi külgi pääl ommaq Kunstimuusõum ja Kunsthalle Budapest nink platsi takan nakkas pääle liinapark, kon muuhulgan om Vajdahunyadi loss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Platsi pääl või palli käega puttuq õnnõ värehtivaht, tõsõq piät tuud lüümä jala , pää vai mõnõ muu kotussõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalgpall
Platsi veeren om barokistiilin frantsiskaani kerik, miä om ehitet aastagil 1758–1767 Prahast perit arkitekti Kilian Ignaz Dientzenhoferi projekti perrä ja kon ommaq Reindli Mártoni laemaaliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Plats ja mitmõq tänäväq tuu ümbre ommaq mõtõld õnnõ jalakäüjile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Plats om uma nime saanuq väejuhi Dobó Istváni perrä, kiä juhtõ Egeri kuulsat kaitsmist 1552. a. türkläisi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Plekk pästä-s rasvapalamisõst. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
P��le laskmist piat viil m�istma relva vallal� v�tta’ ja puhasta’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
P��le tuud saava’ n� pall´o uusi tutvit, olla’ h��h seltskunnah ja pall´o trenni tet�’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
P��le tuu om kodot�tril� �gasugumads�’ laagri’ ja matka’, minkast saa osa v�tta’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
P��le tuu viil pall´od�l t�ist�l ettev�tmist�l, nuid� si�h m�gironimis�l ja hind�kaits�kursust�l. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
«Pliidi ala pandmisõs 30 cm pikä ja ahopuu 50 cm pikä, kokko iks kümme rummi,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Pliine opas minno süümä Hõrna Aare, kohetust tehemä ja küdsämä Hõrna Anne ja Linnupuu Anne. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Pliine süvväs nii makõga ku sooladsõga. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Pliine tegemisõ jaost piat olõma viil pliiniraud, pliinikäpp ja poolõ pääle küttünü ahi. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Pliinikohetus tetäs Mokornulgah nisujauhast – pärmiga pant õnnõ sääntse paksõba pannkoogitaigna minemä ni lasõt täl tunni paar-kolq kävvu. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Pliinisüümist Petsere poolõ pääl ma ei mälehtä. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Pluusi olliva kotte seen kortsu lännü ja miiq saatja-kasuimä Kaire ummi väikeste valgidõ virku kässiga triiksõ sõs virnu kaupa mi pluusõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Pluuto om suurusõ poolõst tõnõ kääbätshod'otäht (pääle Erist ) Pääväsüstemin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pluuto
Pluuto (takan) ja timä kuu Charon . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4%C3%A4b%C3%A4tshod%27ot%C3%A4ht
Pluutot oll' 76 aastakka peet hod'otähes, ku tä 2006. a. arvati kääbätshod'otähti hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4%C3%A4b%C3%A4tshod%27ot%C3%A4ht
P�lva maakunnah om alla saa naiskodokaitsja. http://www.naiskodukaitse.ee/Mikitamae_naiskodokaitsjido_ria8_1868.htm?action=print
Pobisi sys vastusõs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Podgorica om Montõnegro pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podgorica
Podolski liin om vällä kasunu Podoli küläst, miä 18. aastagasaal kuulu Danilovi kluustrõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Podolskist põh'a puul om Štšerbinka liin ja lõunõ puul Klimovka liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Podolsk ( vinne keeli Подольск ) om tähtsä tüüstüsliin ja kultuurikeskus Vinnemaal Moskva oblastin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Podruskiq olliq kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poeemin allegoorilidsõlt kujotõt havvatagonõ elo om keskaigsõ katoliilidsõ ilmanägemise kulminats'uun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Poeetilist ümbreütlemist ehk kujundit võit Võromaa kotussõnimmin löüdäq niipall´o ku kulus. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Poesel ollu ka viiuli man ja võttan ka sõs saksa kutsmise ää meelega vastu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Poesil olle ark kuumas aetu ja oodap, üits miis tulep ja ütlep: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poganausu rahvas ristiusurahvagaq tapliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pohmeluslikkõ märgotuisi, nigu Talviku Heiti olõs ütelnü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Poick njnck Po\:ha\: wajm , tachtis mejie sissen teutma mea temma mejie sissen algnut om temma jummaliko awwustut po\:ha\:tut sakut sinnu nimmi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4namine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Poig Jaan! http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Poig Jaan diplomaat, tütar Miili - tsuvva jalah! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
«Poig Siim küsse joba sis, ku Rõugõ koolin opsõ, krossiraa jaos kotust,» kõnõl’ Ervin. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Poig Wrangelli Ferdinand Georg Friedrich ( 1844 - 1919 ) oppõ 1862 - 1865 Tarto Ülikoolin füüsigat ja matõmaatigat , tüüt' ildampa Peterburin okeanograafia- ja meteoroloogiaprohvessorinaq, oll' II järgo kaptõn ( 1885 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
“Poig, aig om vaivu minnäq,” syss Eesus ol’l edimält ülnüq, et milles ma lää, ma niigi hyndsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiga kutusuti Ivvan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiga olõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poige edimäne küsümine olnu, mis asja võõras ajada ja kuida siia mõtsa johtunu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Poig ei usu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Poig, eläq saq kaq nii, nigu maq elli!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig eläs täl Tal`nan ni tütär Tartun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Poig esä mant eräle es saaq, ku esä es lupaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig hiidäs’ keldriussõ pääle magama, soldani pan’d’ les’o pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig hinda haukast sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig imäga magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig iske hindä tuvist ja esä haukast takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ja kõik peräst ütlivä, et mul oll’ õkva nigu jumala kaitsminõ, et tuul es olõ maja poolõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Poig jalq pand imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig jalq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig jalq ütles esäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ja minni lubasi kah tuud tetä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Poig joq tundsõ arq, et takah tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig jäi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig jõi ja immä tennäs, et hää tsäi ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig `kasvi ja, ja nüit olli suur abi joba ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Poig, kui pojapoja, omma jo vanõmbide tugõva kundi kaotanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Poig, kuis sul ei olõ häpe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig kuningal oll joq hüä tsurakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ku sa läät, loe kirjä inne! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig, kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kõik taivatähti täüs, tütär jalq kullatsõ kossagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig, kyik om olõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig kõ küsse, esä ütle mullõ raha arq, koh sul om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig kõnõlõs kõikaig, et tüüjõud kaos maalt är ja mi piämi massina kompuutridõ päält tüüle pandma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Poig kõrvalt kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig kõõ nurisi, et sinno piät no pas'sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig küsse esa käest, et tiiäi, mis mi süügist ka tii, ku mi kodo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig küünütäs joq keppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig laotas viil rohkõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig läts kodo ja jägi selle kuurma kõik ärä vaesilõ ja sai hääs mehes, koni elas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Poig läts sinnä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig läts sõs kodo, ku inemises sai ja vei väidse kah üten. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Poig lääqki-is tuul tunnil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig, ma sullõ oppa külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig, min noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Poig, mis sa siiä otsit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig murd sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Poig märke, et odot, ma taha sedä asja kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig nakas’ tuld tegemä ja kai, et korsnast suitsu es tulõ, tull’ sanna takast kopramulgust. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Poig olli tahtnu neid siält ärä võtta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Poig olli tennü ka esä opuse perra ja kui kattuse läbi olli puistanu, sis olli tima saanu terve kaarnitsa [mõõtühik] rüki ja miis olli maaha külbnü [külvanud] ja tõõsõ aasta olli ollu küll õnnistuse aasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Poig oll jo 7 aastat vana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig oll joba peremiis, aga miniat õs olõ tiä silmäotsangi kannatanu. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Poig oll perrä joosnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Poig oll säädnü tõõsõ papi kaq keldri ussõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ol’l viil aastaga vannu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ol’l’ tark, a imäl ol’l’ süä paha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig opas’ mõskjalõ arq, et ku saai muido inämb, hiidäq tullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ruttu jauh’ teräq arq, sai jalq leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig sai väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Poig sa piät ilma palgalda tiinmä vaest miist aastak aigu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig seletäs säksolõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Poig sündü näide tahtmise perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig tahtsõ naist võtta, a kuningas ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig tahtsõ väega minnä, a imä taha-as laskaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig tiidse jalq uma as’a arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig tõi tälle sukmani ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig tõmbas härmäku siilo lajõmbahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Poig ära pelgä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig õks es võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ Poig õks olgõ mul!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poigõ olõ-i trehvänü, om kolm tütärd. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Poig ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Poig ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poig ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poih märkr sis esi hinneh et muud hüvvä varra mul iks eske um viländ, a parembum, ku ma oppust saa, ni ütel`esäle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pois'kõnõ läts pilokõsõst aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois'kõnõ oll olnu tii veereh karaga, tulnu kodo, niq ütelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois'kõsõ märkse, et olõssi vaia julgust võtta… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Pois'kõsõq panniq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois'kõsõq võtiq hirmugaq ütstõõsõ ümbrelt kinni, hobõsõq pagõsiq kyik tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisal uma vanõmbaq naksiq iist saisma, et noorõq viil ommaq ja edimäne kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisi' joosi tii pääle saibidõga kaema. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Poisi' kasatskilüüjä': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Poisi ai iks, et lää kae, a paja oll kinni pantu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Poisi ajanu juttu ja tennü nalla. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste4.htm
Poisi imä väegä mõrost tuud rakakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisi jõi viina, and naisilõ ka. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Poisi_ks-mi-kõsõq, mehekeseq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/12.html
Poisi kullõsõ är oppaja nõvvu sillategemises, kaesõ, mändse nägevä vällä silla, miä omma varramba tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Poisi lei tii kinni. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Poisi leüdvägi, et tüüoppusõ tunn om tõisist parõmb: saa umma mõtõt piten tüüd tetä ja nall’a saa kah. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Poisil imä kotoh uut ja ikk, ei tiiä, kohe om poig kaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisil köüdetäs nabavars linaga kinni, nigu hüäq linaq saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisil mõsk poiss, naasel vai kabõhisel naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisil syss minnä vaija, mis sa õks tiit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisilõ.(Pulma kutsudes.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/38.html
Poisilõ aetas valgõ hamõq ja püksi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisilõ pandas valgõ linanõ rõivas pääle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisi nakanu ka kohe mängmä, ja neile ant selle iist äste viina ja õlut juvva, nõnda kas küll saanu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Poisiq ja tütriguq ommaq latsõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poiss
Poisiq kaq raudkangõq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisiq kyik kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisiq lasiq rihma vahtsõst alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisiq lätsiq linnu rabama, naaseq ketrama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisiq märgeq, et mis miq timäst syss võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisiq naksiq väega viina tahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisi silmä vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisi tahtva mängi tugõvit tegeläisi nigu kahr, tütärlatsõ jänest, rebäst ja sändsit rollõ, kon saa ilosit rõivit kanda,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/11/puigal-peeti-13-korda-nautemangupaiva/
Poisi tahtva tetä sändsit asjo, miä liigusõ. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Poiskõisõlõ ütel, minge ilma ar’a pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ ai lehmi muidogi nii, nigu mano puttunu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ ei näe inemisi ei talosit mõtsa seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois`kõnõ es lasõq tuud kats` kõrd üldäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Pois`kõnõ es tiiq kuulmagi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkiraq.htm
Poiskõnõ istõ taasperilde ossa pääl ja ragi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ jalq umaq rõivaq sälgä ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois`kõnõ jäi iks vakka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkiraq.htm
Poiskõnõ kasvi suurõmbast ja väega tark oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ kullõs, niq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ käü takah ja kynõlas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ läts rahva murruh sisse, leiväq palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Poiskõnõ lätt ka alt,” a suurõq ja targaq ütlesiq, taast noq saa kuningas meile, tatikõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ oll’ õkva vasarariioli man saisnu, a mõista es midägi võtta… http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Poiskõnõ ol’l ütsindä kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ om väega hüä, a täl ei olõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ sai kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ sai kuningas ja võt’t joq hindäle tarõtütriku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ vali kotist nu pääkeseq maaha ja nu naksiq õgaüts umma tüüd tegema: hobõnõ hirn, pini hauk, kikas kirg, tõlvaq mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõl himo tuu mõõga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõ lätsi ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõlõ: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
4)Poiskõsõlõ pandas kirvõs perse pääle, syss nakkas immä-essä kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõlõ, syss anti timäle kuningarõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõq käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõq tüke larmama, syss vanõmbaq mehe tõrõliq, et mis lasõi maada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõq ütliq kokalõ, et ku sa olt ristiinemine, syss me esä värehti takah om hakipoig ja hatapoig peräh päivä sitauniku otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõ silmä leivä helkämä jutu pääle, et päält koolioppusõ saa koolin ka kannõld mängi ja rahvalaulõ laulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Poiskõsõst pääst tüüt` tä saekaatrin ja turbasuun, oll` ajalehepoiskõnõ ja reklaamikliipjä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Poiskõsõ vei tarõtütrik salamahtu Alaotsa Vasso aknõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiskõsõ’ – pilli’ hõikama! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pois mäng, nii kui esigi jõud. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss aja jala taiva poolõ, sais pää pääl, kässig(k)a' maast ehk hainast kinni piten, vai toetas õnõ hinnäst kässi pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Poiss eidäs ka niikavvas magama, kui selli saapa valmis teivä ja magama lätsivä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss ei läpe süvvä, muudkui pand kõigi karmanihe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss ei päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss es kullõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss es lasõ: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Poiss es lasõ, vei umma kodo. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Poiss es ole tahtnu minnä, aga tu es ole järgi jätnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss es pelgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss hiitü, et tohoh, mis ma konnaga tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss hõigas' ynnõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poissi inämb jõua-as naata pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poissi kätte ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss inne süümä es lää, ku läts hobõst kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poissi peeti täüsmehes, ku sõtta naati nõudma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss istus katsiratsakilõ pikä pingi pääle keset pinki, võtt kässig(k)a' pingi veerist kinni, lüü(ö) pingi otsa paar korda ruttu vasta põrmandut ja viskas sässama jala' sälä takahn risti üle pingi (nagu turnimise juures käärisi, Scheeren, tehakse), lask käe sõssama vallalõ ja istus suuga pingi tõõsõ otsa puul. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Poiss jalq peräst tul’l tarõst vällä ja las’k villu umalõ hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss jalq sõit arq umma tarrõ, nigu kiä es näe timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss joos’k ni haar’d ar tuu kykõ noorõmba tüt’re rõivaq, miä tuu üt’sindä ol’liq, ja juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss jäi kuningatütre üskä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss jäi pümehehe [pimedasse] poes ta riihte parsilõ istma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss jõudsõ timä külq arq pessä, jäi tütrik külq söömäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss karas’ tuu helü pääle vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Poiss-kos-väits! http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Poiss kuuld ussõ takast, ku preiligaq kynõlas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poisskuuljat mõsk meesterahvas, naistõrahvast naistõrahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss käinu iks pruudi poole ja es võta tuud är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss kõnnip ommuku silla man edesi-tagasi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss küsse, et mis ti palgas võtat so vaiva iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss küsse, kos teil imä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss küsunu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poisslats om süäme alla korgõmbah, tütärlats alambah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss lei aholõ ja lei uma jala arq, ja jäie klymba jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läits, tei nõnda, kudas tütrik tedä opes, ai raudkange tulen kuumas, tsusas täkule kurku, ai päitse pähä, võtt kivilahutusaamre, karas sälgä ja kodas 32 tälle pähä iks tolle valge märgi pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss läits tütrigu manu ja kõnel, et nüid naesevõtmine ette tulep. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss läits tütrigu manu ja kõnel, mes tälle tüüs om antu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss läts ja lugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts ker'kohe, pan'd' küündleq palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts pühäsega sinnä ja kurivaim tagasi mant ja kuningatütär sai kohe terves. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts siis vällä, pand tolle kübärä pähä, mis teda nägemädäs 24 tegi, ja läits kuningalossi poole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss läts sinnäq liina, koh kuningas elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts tarrõ ja lei mõõgaga imäl pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts temä juure - oll hambavalu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Poiss läts vällä, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss läts’ kuuli Moostehe. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Poiss lätt, kõnelap tütrigule, mes tälle tüüs om antu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss lätt tõõsõ elotusõ pääle kah, mäng siäl kah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss lätt tütrigu manu ja kõnelap, mes tälle tüüs om antu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss lätt tütrigu manu, tuu kõnelap: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss lätt tütrigu manu, tuu ütlep: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss lätt õdagu kullema, mes tüüs tulep. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss lätt õdagu tüüd otsma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poissmeheq istusõq pinke pääl ja kaesõq päält, ku tütrikuq pööräh laulvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poissmiis läts tarõst vällä, et kaupmiis süvvä saa ja es sööqki imä süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss, min saq noq umma tiid, maq lää umma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss mis ropsi lei, lei pää otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Poiss, mis sul müvvä um?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Poiss mängnu ja rahvas tandsnu kõge aja. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss mõtõl', kuis maq anna kuningalõ savikivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss mõtõl’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss nakas’ lugõma ja lugi hummogu valgõni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss nigu kodo sai, kuul’d’ tuust, niq mõtõl’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss nägemada kriipas vanna preilit ennäst, tuu mõtel, et mamselli vasto nakava, ja tegi põrgu kärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss nägi, et säksa tulliva, ja ütles imäle: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Poiss näüdäs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss oll' pääl ja tütrik all ja peotäüs põhku külle all.:,: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,1835,1835
Poiss olli tävveste tõmbamise pääl, kikas kirg rehe all - nii üttekõrraga kattõ kõik saja rahvas ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss oll nika [niikaua] pidanu mängma, ku tuudi pruut. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss oll tooga nõuh kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ollu suur pillimiis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Poiss oll ülnü, et läämi puhma takast võtami arq, a vana Lamberg oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss om abin, ku täl vaba aig vai puhkus om ja pernaanõ om muidoki tragi mul! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Poiss pallõl’ mõisahe minnä teolõ, ja tek’k herräga lepingu, et päävä palgas õdagu sälätäüs hainu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss pand jälle kübärä pähä, et tedä kiäki ei näe, ja läits kuningalossi poole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss pand jälle mütsi pähä ja läits lossi poole. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss peräst jalq lask hobõsõlõ villu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss peräst tul’l tarõst vällä ja lask’ villu umalõ hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss , poiskõnõ vai ts'ura om nuur esäne inemine , tulõvanõ nuurmiis ja ildampa miis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poiss
Poiss pruuvõ, nõs’t’ nii, et tuulõ alt las’k’ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss püksas’ pudsajaq peijo jaq karmannigiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss sai palgiga kodu, miis tulep manu, ütlep: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Poiss, saq jäädeq kodo, hiidäq õks silmi aidaussõ poolõ kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss selet’ tälle umma hätä, et mul tulõ noq tõistõ ilma lõppõq siiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss sõit’ jalqki ar umma tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss sõit’ vyyramaa suurõ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss tegi ka nii [kui] opadi ja tütrik jäi poisilõ kätte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Poiss tek'k kaq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss tul'l läve pääl vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss tulõ küsüs, et naane-vaenõ, mis sa jalqki ikõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss tuugaq joq väegaq rahu, illos’ tütrik ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss viidi sinnä tõistõ riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss viil kõnõl’, et kotun oll’ suur sõda olnu tuu tiatrivärgi pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Poiss viis oma kleidi kuningapoja kätte ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss viis tä talli ja kuts peremiist ruttu kaema, et täkk opetu om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Poiss visas püssäroho tunglõ toolõ kurku, inemisesüüjäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss visas’ kats, kolm tükkü lihha kõrragaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss viskas hindä sällüle maha, pand käe pääst müü(ö)dä lajalõ (lakk'a) muro pääle; tõõnõ poiss astus edimätsele kässipääle pall'astõ jalguga, edimäne võtt kõvastõ saisva poisi jalust kinni; pääle seo nõst edimäne, pikäle ollõi poiss, mõlõmba jala' puusõst saani üles ummi rindu kottalõ; saisva poiss lask rinnuldõ tõõsõ jalgu pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Poiss võtt ka todasamma rõivast niisama pallu ja läits preiliga üten preili kodu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poiss võtt sis kivi, visas räbästikku 15 ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Poissõlõ tä miildüs ja ku määnegi vahtsõnõ asi koskilt vällä ilmus – olkõ sis klassi tettü müübli, papist diivan, mänguas’a latsiaialõ –, või olla kimmäs, et Tiiu käsi vai pää omma mängun olnu. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Poissõ meelest es pidänü aoteenistüst är häötämä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Poiss õnnõs väega liinastunu ei olõ, iks egä suvi om maal olnu. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Poiss ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütel, et ku ma poodi kinni panõ, syss ma lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütel kuningatütrele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütel nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütles, et hüä külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütles, et mul omma umaq vanõmbaq kotoh ja ma taha minnä vanõmbit kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütles, ma inne annai hinnäst kätte, ku nakat muqga lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss ütles mehile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poiss’ arõnõs viil kimmähe edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Pois toolõ pallõl, et arq sa kellelegi ütelgu, et ma raamatut loi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõisil pandas tarõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ kuul’d arki, ku tä umalõ naaselõ selet’, et ma nii sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ läts alt tala, läükähti künnel palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ läts arq, kuningas läts kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ pan’d’ kuuõ sälgä, mütsü päähä ja tsuvvaq jalga ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ pan’d’ rõiva sälgä ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ sai kyigist joq müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ suurust’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Pois’ kõnõ tul’l üles ni üt’el’, et miis’ puuhhõ oravass ja naan’e ala hatass haukma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ võt’t sõrmusõ arq ja pan’d’ kulla raasa asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõnõ üt’el’, ni saigi kullanõ kodokõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõst olõ-õs jõudnuq viil peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõsõh käve Saal’es’a mõisah kar’ah, ütesä aestakka, kõõ üte vitsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’kõsõ teedseq arq, et kokk tulõ ja vanõmb veli ütel noorõmbalõ velele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’s laot’ tuu sän’gu ka arq, pal’lo kurja tegi kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pois’s naas’ lüümä kannõld, kyik’ liin naas’ tan’dsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poja' sünnüse inne essä ilma? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
“Pojakõnõ, kuis saq siiäq olt saanuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Pojakõnõ, küsüq saq muq iist kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojakõsõq kyik lavvakõisi pääle, tulliq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojakõsõq nii ilosaq, nigu või-iq rahvalõ näüdädaqki?. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojal oll õks papi pääle süä, et kuis kyik varandusõ häöt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pojalõ anni.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojalõ, et joosõ ja jorota, tuu tälle sõlg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojalõ miildü tütrik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poja palvõ pääle lubadi viil essä kolmõs pääväs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pojapoig om Kreekan ja timä naanõ Soomõn tüül. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Pojaq elliq õks üteh, hot’ naaseqki olliq võetu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojaq jalq külbväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojaq kavvõst kaiq niq tulõ-õs ütskiq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pojaq, kynõlgõ, ku tiiät midä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojaq naksiq märkmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojaq olliq joq suurõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pojaq olliq säitsmetõistkümne aastakatsõq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poja sünnüse inne ku imä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Poja tulluva kodo, pannuva rõiva säläst ja naanuva süümä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pokbinderi Heiki toukas ümbre arvamisõ, et tsiajahiga saa jahimiis rahha kokko aia. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Poksa küläh elli Undo noorõmehe iäh üts tark sobija Tuo opas Undolõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Poksa mõisa talli pääl! http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Pokumaa kuts 27.-30. oktoobril Vana Võromaa koolilatsi osa saama suidsusannast – sannaga köüdetu kombist, töiest ja tegemiisist. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Pokumaa , suitsusaun , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pol Pot oll' Kambodža riigimiis ja verevide khmeere päälik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pol_Pot
Poliitiga om must mäng ja maaelo om är häötet. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Poliitiga om protsess, mink käügin inemiisi rühmäq tegeväq otsussit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poliitiga
Poliitigu väega mõistlikku juttu ei kõnõla, a muiduki nä tegevä tuud ilmadutarga näoga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Poliitika huvitas tedä kah. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Poliitikidõ jutust tulõ vällä, et arvada jääs euroliidu õkvatoetus Eesti põllumiihile iks 2020. aastani õnnõ 59% euroliidu keskmädsest. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Poliitikus ei taha saia? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Poliitilidsõlt om Iirimaa saar jaotõt nii: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Poliitilidsõlt om Kanada parlamentaarnõ demokraatia ja põhisäädüsline monarhia, mink riigipää om kuninganna Elizabeth II. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Politseiaq es lasõq inäb miq küläst rahvast väl’lä, es lasõq miq kül’lä ka inäb vyyrit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Politseiga juhtu sääne lugu, et näile, tuu tähendäs politseimajalõ, tetti pommiähvärdüs. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Politseikomissar Kotka Kert kirot’ tudõnginäiolõ vastussõ ja mõtõl’ ammõtligu vormi asõmõl sammamuudu luulõkiilt pruuki: http://www.purilend.ee/node/3125
Politsei kuulsus om läbi ao üttemuudu sitt olnu. http://www.purilend.ee/node/3125
Politseiq krabasi Hödo kinniq ni veiväq Priistavi ette. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Politsei tohtsõ ropõnda, rinnust kinni krapa, mu pudõli puust vasta maad purus raputa ja sõs võlssi nii et suu suitsas, et ma esi lahe ja laamõndi. http://www.purilend.ee/node/3125
Polka muudu lasti. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Polo Marco (Marco Polo, 1254-1324 vai 1325) oll' Veneetsia kaupmiis ja maiõuurja, kiä sai kuulsas ummi maailmareisega ja noidõ põh'al kirotõt raamaduga "Il Milione" ("Miljon"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Polo_Marco
Polünomiaalsit võrrandit, minkalõ otsitas lahendit tervide arvõ vai ratsionaalarvõ hulgast, om naat kutsma diofantiliidsis võrrandis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Polüteism om uskminõ, et om olõman mito jumalat vai jumalannat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pol%C3%BCteism
Pomkapäävä hommogult mindäs kyik ker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkapäävä hommogu peetäs keriguaig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkapäävä kästäiq kostkiq lavva päält vai paja päält kärbäst arq aija ei tapa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkile kutsutas kyik umatsõ, vyyrist kirstutekij, mõskja jaq havvakaibja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkile tütriguq jaq tsuraq ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkit peetäs kuuõnädäli peräst, aastaga peräst, kolmõ aastaga peräst, kuuõ aastaga peräst, ütsä aastaga peräst, myni viil katõtõiskümne aastaga peräst kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomkit peetäs selle, et timä (=surnu) uut õks viil api soost ilmast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pomm' pidi lahkõma 30. oktoobri üüse puul' neli. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Pommõrist Eestimaalõ opõtajas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Pontust», es olõki lootust kolmõ saiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Poodih või jo kah paksu koorikuga ryäjauhõst tettyt makus-hapund kodoleibä myvvä, a Eestih tuud ei tetä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
«Poodi ja restorani tahtva, et lihha olõssi kõik aig anda,» ütles Ivar, kellel om parhilla päält 200pääline lambakari, tuust 50 nuurt oinast, kelle liha kaubas lätt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Poodimiis’ võt’t raha: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poodin saa kaubõlda ja hindä suuvõ kirja panda: ku õkva olõki ei otsitavat asja, sis pia kiäki tuud tuvva ei või. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Poodist ei osta imä esäga mullõ kunagi säänest. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Poodist saa osta Zerna ökotalo tatrikku, kilo mass 50 krooni ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Poola-Leedu maid jagivaq umavaihõl Vinne impeerium , Preisi kuningriik ja Habsburgõ Austria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Poola-Leedu piiririigiq olliq Roodsi , Vinnemaa , Türgü , Tšehhi , Austria , Brandenburg ja Õdagu-Pomorze Hertsogiriik ( Księstwo Zachodniopomorskie ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola-Leedu_riik
Poola-Leedu riik kuning Władysław IV aigu (u. 1635. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola-Leedu_riik
Poola-Leedu riik (poola keelen Rzeczpospolita Obojga Narodów (Mõlõmba Rahva Vabariik); leedu keelen Žečpospolita vai Abiejų tautų respublika ) oll' föderatiivnõ riik Õuruupan 1569–1795, miä saisõ kuun Poola Kuningriigist ja Leedu suurvürstiriigist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola-Leedu_riik
Poola Vabariik ( poola keelen Rzeczpospolita Polska ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola
Poola jagamisõq vai Poola-Leedu riigi jagamisõq toimuvaq 18. aastagasaa tõõsõl poolõl ja noidõ tulõmusõl kattõ ärq Poola-Leedu riik ( Rzeczpospolita ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Poola keele pehmehüsmärgiga täheq ń ja ś ummaq täpsähe samaq ku võro keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Poola kiil (poola keelen język polski ) om üts õdaguslaavi keelist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Poolakõisil käve jäl arstõl. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Poolakõnõ ka tek’k soolõ mastõralõ pal’lo kurja ja s’akslanõ tek’k . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolakõnõ näk’k, et jovvai võttaq - lät’siq arq, jät’iq rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolamaa ja Võromaa kultuuri tutvustava laadu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Poolamaal olõvat Paaletsina jaoh Saagrikülä ja Nap’ikülä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolan , Leedun , Valgõvinnen jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Poola polka 7. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Poola tähistün om 32 tähte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Pooldõ klaasi mäkke virot’ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pooldõ mäkke jo sai arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poole eä pääl ma sis olli, nüid ole ütsäkümne. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Pool tetti sülti, pool jäeti järgi. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Pooluimatselt löudnu ta viimate saina alt mulgu, kost ta vällä tahtnu pageda, sest tälle olli hirm pääle tulnu niisugutsest johtumisest. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pool´o poolõ toobikõist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Poolõ aastakka elliq nii arq, naas' naane nurisõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõ aasta tüü ja midä ma tuu vasaraga tii? http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Poolõ aigo pandas rist kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Poolõ anna arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõ anti papilõ, poolõ tuu kodo, hiit’ edimätses põllu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõ an’d’ naaselõ ja poolõ hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõkõnõ saa, niq ossakõnõ lätt korgõhõ, ni jääseki poolõq ubinaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Poolõmeetridsest lippaiast tsiga inämb läbi ei lää,» opas’ Pokbinderi Heiki. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Poolõniq kihäniq saisiq veeh, põhja es vaoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõ omma peri asotsiaalõ perrist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Poolõq eläniguq ommaq mestiidsiq, 42,2% valgõq, 3,5% aafriklaisi perrätulõjaq ja 2,7% indiaanlasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Poolõ ruublit küsse, poolõ an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Poolõst anna." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Poolõst tunnist!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poolõ tii pääl võtt herrä aidast vällä ja ande herräle hää sorobi [siin: keretäie]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Poolõ öö aigu saadõtas hopõn jõõ veerde. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Poonitasõq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poorna om, ku üts nätäl paastu om arq müüdä lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poovitiq nimäq hindä vahel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Popmuusiga om 20. aastagasaal tekkünü muusigasanr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Popmuusikat tetäs hariligult nii, et tuu võimaligult pall'odõlõ miildüsiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Popsi, nuu es panõ muidoki – lipp oll’ küländ kallis osta,» tulõt’ Henno miilde, kuis inne ilmasõta aastapäivä avvostõdi ja peeti. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
"Porismiq" või ollaq teos, miä kasvi vällä Eukleidese "Koonussõlõikist". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Porkova ja Pihkva suurtii ol’l lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Porkva t’s´ässona man sei lõuna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poroslova Tepo oll tuul aiga poiss mees. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Poroslovah oll sääne proosta noorik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Portsu ole-ei seto küügih just tagasihoidliku ja minul jääs õnnõ üle imehta, õt kuis nää` kõk taa kraami jõudse är` süvvä, a olõvat jõudnu külh. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Portugali Vabariik ( portugali keelen República Portuguesa ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Portugal
Portugali pääliin om Lissabon . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Portugal
Positiivsõ vai negatiivsõ eelektrilaenguga pudinaq loovaq elektromagnõtvälä ja käüväq tuu toimõ ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektri
Postimees kirot’ 1939. aastal Kanepi Laulu Seltsi 70. aastapäävä laulupääväst. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Postimiis kirutas egän «Tagamõtsa» osan üte luulõtusõ ja vaht kõgõ, silmä punnin pään, ku midägi sünnüs. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Postimiis om tsipakõsõ nigu ma esi, a mõnõn mõttõn ei olõ sukugi. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Postimiist ei olõq kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Postkontor kinni pantu om..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Post’kast’ ei lasõ seoniaoni sisse ei lummõ ega vihma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Potentsiaal om väega suur: http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Poti säetäs aknõlavva, rõdu ja katusõ pääle ja sääl kasussõ maiguhaina ja muu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Potnikaq tahtva nii tetäq, esä ei tahaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pott olnu õige rassõ, nii et Peedol piergi tull. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Potü katski põränü, Täntäl punn är karanu. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
"Pou, pou, laskõq tarrõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Praasiniku lauluq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/9.html
Praasnika aigo meheq aiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Praasniku lauluq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/8.html
Praat vasigõ är ja tõi lavva pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Praatõ tarõtütrik tsirgu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Praatõ timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Praav’u tuu elo näil häste arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Practica Geometriae (1220), raamat geomeetriäst ja trigonomeetriäst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Praegu om sääl paljalt üts tohtri maja, koh liht üürnik seeh eläp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Praha om Tsehhi pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Praha
Praktilidsõn usotiidüsen nimitedäs küberneetikas oppust kerigu valitsõmisõst ja juhtmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCberneetiga
Praktilist matõmaatikat om pia egän ütiskunnan vaia lännüq näütüses arvõpidämises, maamõõtmisõs, astronoomiliidsi sündmüisi ettearvamisõs vai ehitämise man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Prantsuse kiil om tüükiil ka mõnõn rahvusvaihlidsõn organisatsioonin, näütüses ROK -in, WTO -n, FIFA -n, ÜRO -n, Aafriga Liidon , EBU -n ja muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Prantsusmaal ja Saksamaal om näid tundjit küll ja tuuperäst tah omgi suhtumine veedü jaihep ku mi puul. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Prantsusmaal nõsõsi pühä Katariina pühäklikkus 15. aastagasaal esieränis avvo sisse, tuuperäst, et tä ilmut' hinnäst, üten Neitsi Maarjaga, Jeanne d`Arcile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Prantsusmaalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Prantsusmaa vallut' kipõstõ suurõmba jao Õuruupast , a jäi ka vallutõt maiõst kipõstõ ilma pääle hallõt lüvväqsaamist Vinnemaal 1812. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Prantsusõ Polüneesiä om maa Okõaanian , tä om Prantsusmaa meretagonõ territoorium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_Pol%C3%BCneesi%C3%A4
Prantsusõ Polüneesiä pääliin om Papeete . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_Pol%C3%BCneesi%C3%A4
Prantsusõ-Preisi sõda ( 19. hainakuu päiv 1870 – 10. lehekuu päiv 1871 ) oll' sõda Prantsusmaa ja Preisi Kuningriigi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5-Preisi_s%C3%B5da
Prantsusõ Vabariik ( prantsusõ keelen République française ) om Õuruupa riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsusmaa
Prantsusõ kiil ( français [fʁɑ̃sɛ], la langue française ) om indoõuruupa kiili romaani rühmä kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Prantsusõ kiil sai algusõ ladina keele murdõst, midä 4. aastagasaal Gallian kõnõldi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Prantsusõ lipp ( prantsusõ keelen le drapeau tricolore ) om Prantsusmaa riigilipp , miä om pruugin 14. hainakuu pääväst 1790 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_lipp
Prantsusõ maiõuurja Cartier' Jacques ollõv 1535. a. põrõhõlladsõ Quebec City kandi Stadacona külä irokeese käest küsünüq "Kuis taad kutsutas?", esiq mõtõldõn tuud maad. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Prantsusõ revolutsiooniga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Preemiä and’ vällä Eesti kirändüsmuusõum üten tõisi avvohinduga minevä-aastadsõ rahvaluulõ kogomisõ iist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Preemiä antas ütele Põlva maakunnast ja ütele muialt Eestist peri oppajalõ, kiä uman tüün Käisi perändit tähtsäs pidävä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Preemiä lei Vilde nimeline kolhoos, no pand preemiä vällä Peri põllumajandusütistü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Preemiäq ommaq mõtõlduq ka oppajilõ. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Preemiäsaaja Kauksi Ülle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Preili and rõiva mamselide kätte ja selet ärä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Preili an’d’ tõist kõrd kroositävve, nõs’t’ joq põlvõ kõrgõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili käs’k’ pandaq piimä katlahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili man, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Preili tandsvaq ja määrväq laua päält, purgi seest silmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili tul’l vällä, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili võtt kroosi, võtt hüäpoolõ vaadist piiretüst, an’d’ poisilõ, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Preili ütles läsänaase pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Presidendiq anniq Eesti Panga huunõn pressikonverendsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
President' Meri viidi trombiohuga haigõmajja, a resident' Lemming ei näe! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
President Ilves ja Eichenbaum Võro Instituudis Minevä iispäävä oll’ Võro instituudin külän president Toomas Hendrik Ilves. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
President käve Võro instituudin. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
President nimmas’ är, et võrokõsõ paistva uma keele ja kultuuri asjuga häste Eestin silmä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
President tundsõ huvvi ka aoluulidsõ Võromaa piire vasta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
President uursõ, midä om tettü võro keele ja kultuuri hääs, tegemiisi tutvusti instituudi direktri Eichenbaumi Külli (üten presidendiga pildi pääl) ja tõõsõ võro as’ a ajaja, kirotas Rahmani Jan Uma Lehes. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
President ütel, et Eesti ei saa umma jonni aada ütsindä, ku kõk muu eurooplase mõtlese ja toimetase tõisilde. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Pressiteedüse man om koopia alakirotet kokkoleppest. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Pressiteedüs ja tulõmuisi kokkovõtõ'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=61&Itemid=48
Priidul om hää tervüs ja peris noorõst pääst tekk’ tä kõvastõ sporti kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Priiriigi keelesäädüs ei lupaq säänest asja joht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Priistavi iih heit Hödo hinnäst põlvildõ, silit korgõ herrä jalasiiri ni kinnit jumalakiili, et timä joht olõiq tuud rahha võtnu. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Priistri käve. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Priit om Võro pundin vannusõ poolõst kõgõ noorõmb, a kõgõ kavvõmb kainõ olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Priit om arvada Vana Võromaa kõgõ kipõmb kardoka maahapandja, a Tartomaal näkk’ tä esi viil kipõmbit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Priit om üts neläst mehest, kiä saava kokko Võro liinan ja arotasõ umavaihõl nii tuud, kuis kainõ olla ja kainõs jäiä, ku ka muido ilmaasjo. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Priit otsõ api tohtri käest ja käve kats kõrda Villändin pendlimehe man. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Priit tunnistas väega õkva, et timä pruuvsõ tävve tiidmisega hinnäst koolnus juvva – elo es olõ inämb elämist väärt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Priit ütles, et täl ei olõ vaia inämb juvva. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Priksi Kristjani iistvõtmisõl alost ansambõl seto leelo säädmist. http://www.zetod.ee/set/zetod
Prilla om sääl kik asja, mis peave üten talun oleme, ja kik setu eripärä om vällä tuudu.» Obinitsan kaeti Kauksi Ülle kirjutet ja kohalike elanike mängit külätükki, mis and kindlustunnet, et oma kultuuri tutvustemisess ei ole vaja tetä keerulist näitemängu. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Prilla panep Asta Jaaksoo nii esi kokku. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Prilla tetäss kõrda igivana küini, et saass sääl suvel lastetiaterd tetä. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Prilli läbi võivaq nuuq viaq väega häste parandõdus saiaq ja andasõq kavvõdõhõ nägijäle kumõraq prilliklaasiq, ent lähükeste nägijäle sääntse, miä keskest ohukõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Prints Edwardi saar om Kanada kõgõ vähämb provints, miä asus samanimelidse saarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prints_Edwardi_saar
Printsi naaś asi huvitama ni järgmädsel pääväl, ku nõid oll' ärq lännü, ast' prints torni mano ja hõigaś nõia lausõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Prints rubõ naid müüdä üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Prints vei Rapuntsli hindäga üten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Pritsimehe ei olõ süüdü, näil läts’ tulõmisõga uma aig,» vurist’ Malle üte hingetõmbusõga uma kaibusõ ette. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Probleem ollev õnne tuu, et nä taha ei inämb vibu ja noolega jahti pitä, a joba muudsamba relväga. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Professor Ahasõ Rein, kes siin suvitas, võtsõ arhiivist vällä, et seo om iks õigõ aastaarv – innegi om juhtunu, et nakatas pito pidämä ja lõpus tulõ vällä, et tulõ 700 hoobis! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Professor Võhandu kõnõl' puutri tulõvigust ja tuust, kuis puutrit saa tervüseviaga inemiisi hääs tüüle panda. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Programmin saa nätä ka esierälist joululatõrnat, mille meisterd’ ummi kässiga valmis muusõumi vanno asjo kõrdategijä Jaanusõ Einari. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Programm nakas pääle kell 12 ja lätt vällä kella 18-19ni. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=5
Programm või ollaq kaümäpantav, nii saa arvudi naid õkva käümä pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriprogramm
Programm’ ei paku vedonigõlõ ütsindä koolitust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Projekte abigaq tetäs raadiosaatit ja võrokeelitside telesaatidõ sarju, miä ommaq mõtõlduq pääle võrokõisi ka tõisilõ eestläisile. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Projektiga tahetas vällä tüütäq ka ülene ja kontrollitav näüdüs tuu näütämises, kuis Õuruupan pruugitas vaihtõlõjakiili riike vaihõl, riigi seen ja piirkunnõn. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Projektiirjä oll' põllumiis ja ehitüsettevõtja Plado Jaan, ehitüsmeistre oll' J. Sarv Otõmpäält . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Projekti lasõmi iks tetä, tuud esi ei tii. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Projekti lähünemisviis om vahtsõnõ vähämbält kolmõ kotusõ päält: http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Projektin küsüteldi Vanal Võromaal 70 inemist, et teedä' saia', määndsit tegemiisi oodõtas võro keele ja kultuuri hoitmisõs kõgõ inämb, miä sekäs ja miä võinu olla' tõistõ. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Projektitaotlust, mink perrä tegemiisis rahha anti, saa lukõ' tast . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Projekti tsihis om vällä tüütäq kõrraperäline ja ülestüisi lupav meetod, minka võidas näüdädäq, mõõtaq ja hinnadaq Õuruupa keeletasakaalu muutuisi ja näide mõjjo. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Projekti tulõmiid ilmutõdas tiidüskotussin (toimõnduisisaśon, konvõrendsel), projekti võrgolehe pääl (tulõman) ja pall'odõl laembalõ rahvalõ mõtõlduin tegemiisin. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Projekt käü kolm aastakka ja nakkas plaani perrä pääle 2010. aastaga alostusõn. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Projektõ om kirotõdu nii latsi mänguplatsi ku opitarri jaos. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Proklosõ perrä ollõv Archimedes ütelnüq, et ku kuning Ptolemaios ollõv küsünüq Eukleidese käest, kas om olõman mõni lühemb tii geomeetriä opmisõs, ku "Elemendiq", sõs ollõv Eukleides vastanuq, et geomeetriä mano vii-eiq kuninglikku tiid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Proklos ütles uman 5. aastagasaal ilmunun teossõn "Kommõntaariq "Elemente" kotsilõ", et Eukleides oll' "Elemente" autor, et tä elli ildampa, ku Platon , a varrampa ku Archimedes ja Eratosthenes , ja et tä elli Ptolemaios I aigo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Pronksiaig om muistidsõ ao keskmäne jago, inne tuud oll' kiviaig ja peräst tuud tull' ravvaaig . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pronksiaig
Pronksiaig om tuu osa aoluust, ku mõistõti pronksist tüüriisto tetäq, a rauda viil tunda-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pronksiaig
Pronksiaost (II a.t. lõpust i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
«Pronksist miis’ kikkaga» (6 p). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Pronks om kitsamban mõttõn vasõ ja tina sullam . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pronks
Proodoniq ja neutroniq andvaq lõviosa aadomi massist , elektronõ mass om tuuga võrrõldõn väega väikene. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomis%C3%A4s%C3%BC
Proodon om positiivsõ laenguga ja asus aadomisäsün . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Proodon
Proodon om tsibiputin , miä sais kuun kvargõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Proodon
"Proo, proo, kokk perse..., proo, proo, kokk perse..." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Proosaloomingu süämes om sari "Studia memoriae" (1994-1999). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Proosa om luulõ kõrval saanuq kandvas moodus. http://wi.ee/voro/
Proovi, ku sa jõuat ar kaksata, syss jõud temä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Proovimiq syss visadaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Prooviq, ku makus mus’o neegrinaasõl om!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Prooviq, ku sa jõvvat arq kaksata, syss timä ka jõud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Prooviq muq tütrele kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Prooviq noq nõstaq püttü!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Proovi selges saia, mis huvi perrel om, ja saia inemiisiga sidet. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Proovis panti seku veidükene alussõ pääle hüübümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Prooviti mõrsjalõ sõrmõ, just ku säältki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Proovitunniq and' tä Tarto gümnaasiumin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Proovõ kivve, tävveste kuuma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Proovõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Prossven’nik om kah vai leeväkeseküt’säi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pros’venika** Ool’kakõnõ käve ka korjamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pros’ven’jat an’ti süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Protistiq ommaq suurõmbalt jaolt lihtsäq elolisõq, inämbüs näist ommaq üterakulidsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Protistiq
Protistiq (vai algeläjäq; ladina keelen Protista , Protozoa ) ommaq elotiidüse perrä rakujüväga elolisõq , kiä kuulu-iq ei eläjide , ei kasvõ ei ka siini hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Protistiq
Protõstantismi tulõk lei suhtit riigi sisen viilgi inämp segi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Protõstiirmisõ laul : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Proua kaes, et arq vii noq mu tütriku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provindsiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alberta
Provindsiq vastutasõq suurõmba jao Kanada sotsiaalprogrammõ (niguq tervüsehoitminõ, koolitaminõ ja hoolõkandminõ) iist nink ütenkuun korjasõq inämb massurahha ku keskval'tsus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Provindsiq võivaq noist kõrvalõ jäiäq, ku tahtvaq, a tegelikult tegeväq tuud harva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Provindsõl om inämb otsustamisõigust ku allol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Provints, midä s'oo ilma aigu tunnõtas Briti Columbia nimega, oll' umal aol osa maast, midä inglüse meresõitja Drake'i Francis kuts' Vahtsõs Albionis (Albion om Inglüsmaa tõnõ nimi). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Provva: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Provva es tunnõ timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva julgu-us kõrraga kuningalõ üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva kynõli herräle ar’a, et üts sääne pikk, kõrk miis oll, verevä näoga ja musta habõnaga ja säänest lolli juttu ai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provvakõnõ, ma tiiä kül kost saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva lask Andsu hendä manu kutsu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Provval es olõ sellest midägi mõtõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provval miä mõista? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provval sai kadõ miil, et maq niipal’lo varandust anni arq jaq sai vaesõlõ inemisele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva läts kõ inne arq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva näge läbi akna ja imetelles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Provva oll rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva pahasi latsõloomakõsõ pääle ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva sei ja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Provva tulõ kööki ja ütles, et misperäst ta ei süü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Provva ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pruudil pidi nõid olõma ja peigmehel kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pruugin olõvit savvusannu om inämb alalõ Eesti kagunukan võrokõisi ja setodõ man, muial Eestin trehväs näid harva. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Pruugit kirändüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Pruugitu mustri' omma' peri Räpinä seerepailu päält 19. aastasaa keskpaigast ja lõpust; pruntsimustrilt, mink peritolu ja vannus olõ-i teedä' ja värvi' omma' peri Räpinä pruntsi päält 1920. aastidõ lõpust. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:User_et
Pruukja arotus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:User_en
Pruukja arotus:W. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:User_en
Pruukja keelemõistminõ ( kaeq Paabõlit ): https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4%C3%BCd%C3%BCs:Babel
Pruuli jo märgis, et ei tiiä, kiä soo tütrik om, kiä nii käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pruuli opas, et laskui timmä vallalõ, inne ku temä is’k hindä kistavarrõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pruuli, pruuli, lasõ sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pruut lavva takan aivast kats kõrd är, kiägi es ütle Jumala sõna. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Pruutpaar panti rahvamuusiga perrä tandsma – inne rahvamajja umma pulmapitto es saa. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Pruutõ vargil Miis läts tiid piten ja tõnõ miis läts kah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Pruuvgõ esiq nii tüüd tetäq - üts` ull` lask akna takan mootorsaega, kärbläisi ei jõvvaq inämp tarõst är tappa, rahha ei olõq, et õllõ perrä minnäq, rahasaamises piät kirotama, a pruuvgõ esiq kirota, ku säändse puulahkjast ts`urkaga üten paraadnan eläti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Pruuvkõ olla toes noilõ, kes ei tiiä, mis uma murrõga tetä! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Pruuvse küll tii pääl, küll kotoh no aita-as. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pruuvsõmi kah, a tulõ-õs midägi vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Pruuvsõmi viil kuis määndselegi tandsulõ pääle minna ja säält ärq tulla, kohepoole naaratada ja kohe koogutada. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
«Pruuvsõ mustigakombaini üts kõrd elon,» kõnõl’ Ilse. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Pruuvsõ nuidõga Haanimaa kamarat ümbre käändä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Pruuvõ mitu kõrd lindu minnä, a es jõvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Prääditä arq, niq tii arq rõivastki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Präädä arq, niq kuaq ar rõivast!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Prõlla ka om noid inimesi, kes toda pelgava. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Prõlla laulva Kanepi segäkoorin koolioppaja, küläelo vidäjä ja ka mõnõ ärimehe. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
«Prõlla lätt asi viil allapoolõ, a kunagi inemise saava arru, et maal om iks hää ellä,» ütles Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Prõllane leht om vahtsõ kujondusega, a lukõ saa piä kõkke, miä oll innegi lehe pääl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
Prõlla olõ-i õnnõs viil kõik’ häönü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Prõlla om Araabia Liigan 22 maad. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_Liiga
Prõlla om hinnäst kirjä pandnu ka kuus' inemist Võro ja kolm Põlva maakunnast. http://www.els.ee/index.php?page=108
Prõlla tegeles Selle Hans H. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Prõllatsel aol maakivest sannaahje inämb ei tetä, mõne ütsigu meistre mõistva viil säänest ahjo perrä tetä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Prõllatsid juttõ ja tiidmisi savvusanna kotsilõ om korjatu 2010 ja 2011 aastagal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Prõllatsõl aol omma uma keele ja kultuuri edesipüsümise otsa mi hindä käen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Prükü pandva maaha õnnõ huul’mada ja hirmsa inemise! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
"Pseudaria" oll' tekst vikost tõõstuisin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
«P...s tsui poiskõist!!!» Visas' käskotävve kuuma vett poiskõsõlõ sälgä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Psühholoogist tõnõpuul Aiki (38) luut kah paigapääl tüüd löüdä, ku imäpuhkus läbi saa: tütär Elo om säitsmekuunõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Psühholuug Steven Pinker om kirotanu säändsist asjust peris targaste. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Psükoloogia om tiidüsharo, miä uur psüühiga olõmust, avaldumisvormõ, säädüsperäsüisi ja taa ossa ütiskunnan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ps%C3%BCkoloogia
Ptolemaiosõ Klaudios ( kreeka keelen Κλαύδιος Πτολεμαίος, u. 83 – 161 ) oll' Vana-Kreeka tähetiidläne , astroluug, matõmaatik ja maatiidläne , kiä tüüt' Egüptüsen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ptolemaios%C3%B5_Klaudios
“Ptruuh!”, kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ptüh, ptüh, saai minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Publikult oodõtas julgust avita luvva kontsõrdi muusikat uma lauluhelüga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Publikulõ näüdätäs mõlõmbit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Pudinas või nimitäq ka aadomisässü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Pudinidõ füüsiga om füüsiga haro, miä uur mateeriä ja kirgämise kõgõ vähämbit osakõisi - tsibipudinit - ja tuud kuis nääq ütsütte mõotasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pudinid%C3%B5_f%C3%BC%C3%BCsiga
Pudi-padiga kauplõja piät kotussõ iist masma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pudru keetmise laul Sangaste Putru kėėten RANTS, RAIU RUTTU PUID, Tuks, tuu tuld, Viks, vii vett Pakand, pane pada üles! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/page/2/
"Pudrukiitjä." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Pudsugi saistunu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pudsunudsija om puhastusmassin, minka nudsitas põrmandidõ, põrmandurõividõ ja müübli päält, autist jm. purrõ, putsõ, tolmu jm. mustust ja peenembät prahti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pudsunudsija
Puhadelnjaq ommaq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Puhakõ ka veidikest, joogõ viina ka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas kõrra ja läts jalq arq reisma ilma pite, õks umma aamatit pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Puhas olõ, las tulla ynnõ joq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas süük tulõ puhta maa seest. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Puhasti jal künnel arq ja naati poiskõsõ summast korjama ütsi inemisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhastimi parki ja järveviirt. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
«Puhast ubinamahla mi ei tii, teemi ubina-sit’kamar’a- ja ubina-ebaküdooniamahla,» seletäs Krista. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Puhas üte otsa ja tõõsõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas’ kolq kõrd käele otsa, sääd’ mano, niq jäiqki otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas’ niq pil’l’ sängügi lak’k’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas’ üte käe otsa ja tõõsõ käe otsa, sai sääne sama käsi nigu innegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhas’ üü arq ja läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhja Veere, päev Karjatse laul VEERI, VEERI, PÄEVÄKENE, veeri, päevä, vetta müüdä, lase mõtsa latva müüdä! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Puhja külän jälle, kui olli Konil, laulsime: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Puhja Üles karja saatma Perenaese pilkamine ÜLES MAASTA, LAISKA MAITA, üles, üles, üles, üles lehmi nüssemaie, üles, üles, üles, üles karja saatemaie, üles, üles, üles! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Puhkami mi siih ar, ma hummogu kae syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhkamisõs pidigi tuust aost avitama, ku silm kinni lätt ja vesi suuhtõ tulõ. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Puhka rahun, vana sõbõr! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Puhki mõtli Ruusast tetä suurõmba ja vägevämba puhkusõpaiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Puhksiq arq, tulli ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhk ynnõ pillikeist, niq herr ka kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhma lätt, ei kõsaha, vette lätt, ei valaha? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Puhta gümnaasiumi man võissi Võro maakunnan olla ka Vahtsõliina ja Antsla gümnaasium. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Puhtal viil olõ-i haisu, mako ei värmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Puhta maa alalõhoitmises ei avita tuust, ku mi teemi väikust osast maast kaitsõala, a ülejäänüst sõidami mürgüpritsiga üle. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Puhtas mõstu latsõkõnõ kääneti kaska sisse ja viidi ysän tarõ mano. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Puhta viiga nakas' mõskma tuud haava. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhtit ynnõ praavitõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puhtvaimuliguq teossõq ommaq “Waimolik teejuhhataja…” http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Puhtõlavvah egäüts tulõt’ miilde, midä viimätside kruunõ iist ostsõ: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Puhtõlavvah lätsiva' vele' tüllö ja' pöörivä' ka' taplõmma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Puhtõ peeti, vanamemm matõti maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Puhvet’ tüüt’ tävve auruga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Puh’k’ kotoh kaq, niq nakas’ kyik pereh kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puid kasus suun hõrrõlt ja nääq ommaq hariligult väikoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(lik%C3%B5_kotus)
Puid om toonuq ilma rahaldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Puidsõ pindre, ravvadsõ põllu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
· Puid tulõ vahtsõst pääle panda iks sõs, ku alt ei olõ joudnu viil kõik otsani är palla. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Puid tuuperäst mahha raku küll tohe-ei. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Puiestii kõrdategemine läits masma 170 000 ruuni, remonditüü pääle kulus 2,2 miljunit, millest 1,9 miljunit om andan riik ja 300 000 ruuni om tullu Elme valla puuld, kirjut ajaleht «Valgamaalane». http://sakala.postimees.ee/2196347/print/mulgi-uudise
(Puiga) ja hää tükü iist (Parksepä) – UL). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Puiga latsiaid Siilike om teedä-tunnõt tuu poolõst, et nä võtva egä aastak ossa Võro-Seto näütemängupääväst, koh mängitas õnnõ võrokeelitsit tükke. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Puigal oll’ Ungari tandsutarõ – kolm tunni tandsõmi. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Puigal om joba 13. kõrda näütemängupäävä peetü Mamastõ kooli latsõ saiva kittä vannomuttõ hää mängmise iist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Puigal tulõ umakeelitside näütemänge päiv Puiga põhikoolin peetäs 22. urbõkuu pääväl (22.03) kell 11 joba 11. kõrda umakeelitside näütemänge päivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Puigat Lasva rahvamajan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
Puig jalq immä tennäs’, et vadsa saat’ ja ol’l näil ilma minemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Puistakõq jahuq sisse!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puista poolerublane! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
Puistas’ jalq ker’kohe altrihe ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puistas’ kolmkümmend kuus pääd kotist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puistas’ nuilõ hanõlõ terri, et jälehehe ku väegä nooq tän’täseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puitsõ pindre, ravvatsõ virkse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Puitsõ pindre, tsugunatsõ põllu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Puja' sünnüse' inne immä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Puja' sünnüse inne ilma ku imä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Puja-ks imel, puja tä imel üsäh olli. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Pujakõist paabakõnõ kasvat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõnõ, kost sa olõt siiä saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõnõ käkke hindä agandõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõnõ läts varga kuurmahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõnõ, ma su käki arq, ku sinno nätä saa, nii ar kõrraga süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujakõsõq suurõ vihma käeh väegaq tänidiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujalõ tulti perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujaq kaaldvaq sündüden 1,5-4,5 grammi, nääq ommaq roosaq, paljaq, sõkõq ja kurdiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Pujaq kutsvaq jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pujaq nakkasõq umma ello elämä, ku ommaq 9-12 nädälit vanaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Pujaq võtva naaseq ja jal saa vahtsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puja ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pukipiimä veeti vinne-aigu nii kombinaadi pütüga ku ka hariliku veomassinaga kohalikku piimä vastavõtmise punkti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Pukk Antslast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Pulatnahki, Petra puul - neläkese ol’l vel’ju, kolmõ vele latsõq, määne kat’stõist hin’ge ol’l pereht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulga Jaan arvas’, et taa om üts märk, et eski ku lump kunagi kinni külmäs, luutva tsirgu tan ello jäiä. http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
Pulga Jaanigaq tävveste üten nõvvun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
Pulga Jaani kana tüküse seoniaoni viil haudma. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Pulga Jaani lauluq. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Pulga Jaani mõnusa jutuq ja lauluq. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Pulga Jaani vahtsõnõ katsiktsõõr Pulga Jaan om jälleki lasõrtsõõriga maaha saanu, püsü ei tuu miis vakka! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pulga Jaan, kitrat mäng Andre Maaker. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Pulga Jaan tunnistas, et säändse eriumahusõ võiva liinalegendi kah olla, egäüts kitt jo umma kaupa. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Pulga Jaan ütel’, et uma ilma ettearvamisõ põhitrumpi – tsiapõrna – ei olõ tä seo talv viil nätä saanuki. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
[33] Pulga Jaań, 2. kiri Maalilõ, CD ja kasett Aknõ kygõ raamõga; http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Pulga helü kand ja om selge, jutu ommava huvitava, mis nii vika! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pulgakõnõ jooskma, Looska takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulgakõnõ veerüs eeh, L’ooska takah nika ku üte repi ette jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulgalõ võinu raadiosaatõ vitä anda külh! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pulk lätt no hüä kavvõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Pulk om vigorimiis! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pulk veerüs huulitsat pite ni kaua, ku saa üte repi ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulma ajal lasti pallu vange vallale, noide siän olli ka meie poiss. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Pulmaliidsi oll` üle kümne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Pulmalise saanuva tõldoga kara 42 kotalle 43 , kunigas lasknu hobesit kinni pitä ja tarepoosil küssü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Pulmaperemiis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulmapido tetti Sulbin Kiitski talon. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
"Pulma pidäja ei jää kunagi vaeses ega häö är, är häös pulman käüja." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pulmapäeväl tulleva inimese kavvest 46 ja lähiksest kokku, nende siän ilmusi ka temä vana pruut sinna. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Pulmaq tulõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pulme peetu kolm nädälit. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Pulmõh ol'l last säidse inemist soendusõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Punatsõga ommaq märgitüq ungarlaisi inämbüsega alaq, miä jäiväq välläpoolõ Ungari riigi piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Punda talu peremiis Uno Teemäe, tel 528 6496. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Pundi juhendaja Mendriku Helle saa kittä tuu iist, et proovi omma häste lustligu ja kukki Helve sääd tükü kokko, saa egäüts umma rolli vabalt tävvendä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Punktirehkendüsen saa rohkõmb punktõ, ku ria täüs saa, vai ka tuu perrä, ku korgõst tetromino kukõrdus inne lukku minekit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Punti tulõmisõs om ainukõnõ nõudminõ suuv juumisõst vallalõ saia. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Puol aastakka oll timä jo nigu kunagi rikas inemine “tohtri ruohi” raisanu, a abi tulõ-õs kostki puolt, siis na astimä vannu inemiisi pallõma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Puolp�iv� tetti Jaanituld, Laulti ja karati. http://www.miksike.ee/docs/lisa/pidu/jaanipaev/jaanipaiv.htm
Pupimeistri Värtoni Aino käe ei püsü paigal Pupimeistri Värtoni Aino. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Puppõ jaos ma harutõdut langa ei pruugi, osta õks vahtsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pur'o abiga sõitmist kutsutas pur'osõitmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puri
Purimatsõq hambaq, 20 ülekõgõ, ommaq lajaq ja paksoq ja piät toitu purustama ja peenikeses jahvatama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Puri vai pur'o om pistüne pind sõidoriista liigutamisõs tuulõ abiga maa vai vii pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puri
Purk Omega-3 kapslit mass 20 eurot ja kõik tainapää omma kimmä: sääl piät määnegi tarkus takan olõma, ku tä joba nii kallis om! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Purõja hani» asõmõl sai sildi pääle «Purõja nani», selle et Lainõ niimuudu ummi hannõ kuts. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Purõja pini» silt sais Lasva valla Paidra küläseltsingu juhi Riitsaarõ Lainõ (68) värehti pääl joba ammust aost. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Purõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Purõ, purõ ar kidsi Anne luust, lihast vällä," ütles kolmas ineminõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
"Purõ, purõ kidsi ar', tuu luust-lihast vällä mäntse nimelitsõ inemisõ käel kidsi om." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Pur’oh olli, syss hulsiq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pur’on inemise tunnusõ ands’agu…» kõnõlõs Rõugõst peri Ossipovi Oliver (21) tuust, kuis mõnõ kuu aotiinmist Kupõrjanovi jalaväepataljonin tedä muutnu omma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Putel om täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putin om määntsegi objekti osa, minkall ommaq viil alalõ tuu objekti umahusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Putku-ui sitta, sitt haisas. http://www.setomaa.ee/
 Puttu Pühä Jüri vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu hopõn vasta, pallõl jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu jalq tuusama vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu jänes vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu 2 kahr 3 vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Puttu lammas vasta, rauaq kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu lehm vasta, nüssik sarvil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu pühä Mikul' vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu repän vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu susi vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu syss lehm vasta, nüssik sarvil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu tii pääl rikas veli vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu tsässon vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu tuu võlss miis tälle vasta too kotusõ pääl, koh täl silmä vällä tsusas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu tütrigukõsõlõ teedakõknõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu uibo tee veereh vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu valgõ härg vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu vanahalvagaq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu vanamiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu vasta tsiga, pallõl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puttu üts vanamehekene vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Putudaq noq putudaq syss!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putu-i tedä luuduskaidsõ egä politsei. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Putus kahr vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putus kerik vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putus susi vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putus syss vasta rossõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putus uma kut'sar vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Putus vanamiis vasta, ja ütles vanamiis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Pututaminõ om üts viiest meelest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Pututamisõ läbi saamiq miiq tundma, kas üts asi lämmi ehk külm, kõva ehk pehmeh, sille ehk kahrõq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pututamin%C3%B5
Putõl' massõ 4.50, õkva sääne hind, miä üle jovvu käü-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kira.htm
Puu' kõik kumardiva ja kõnõliva. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Puu ahun Rõu 1890 (M. Jennes) Trv, Rõu - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1970
Puu and lämmind. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Puudik Poolamaa porista! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Puudovissa saarõ pääl pakuti süvvä' ja anti sibulitki üteh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Puud pole ühepikkused Ladvad lindudele Sangaste Käo laulda TEE PIKK MEILE MINNA, maa kavvõdõ karata, jõvva_i pilvile visata, sõmõrile tsõõrita. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Puudu 325!!! http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Puugil om jõhvinõ kott. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puu haroq ommaq päämädseq vanaq hõimukeeleq: lõunõeesti, põh'aeesti, õdagusoomõ ja hummogusoomõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
“Puuh omma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Puu hüä, pulka saa-ai', lind hüä, lihha süvvä-äi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Puu iist taganõt ar', a sõna iist saa-ai taada. http://www.setomaa.ee/
Puu kah es taha lehti maaha laskõ, a põud oll’ ja puu es saa hindä vett kätte, lehtiga tõmbas uma vii är ja om parõmb talvõlõ vasta minnä. http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
Puuki piät süütmä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puu kloppe vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Puuk läts minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puu kolletave sis kõllatses. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1834&op=lugu
Puukuur om kah puid täüs. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Puuk ütel, et täll om luba tuud võtta, miä neläpäävä õdagu pääle päävä minengu tetäs ja puulpääva pääle [päävä] minengu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Puul'ba tuli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Puul'ba õhtu lätsive kik vihtma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Puul aastakka Võro maakunna vanõmbinspektri ammõtin olnu Tartomaalt peri Taaveti Tõnis mõista-s viil parõmbit vanno asjo hoitjit nimmada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Puul aastat sai niisamute luhvtitatus ja tüütu abiraha nauditus, kooni sis minnu kutse postimehetüü, mis sai mu jaoss hulka kuulsusrikkambas. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Puu lahenõs poolõs. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Puul anna naaselõ, puul hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puuldõ klaasimäkke läts arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puul eläjäsüüki piat viil alalõ olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Puul juttu om õigõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Puul merd ynnõ viil sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Puul mullõ, puul sullõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Puul ol’l joq arq nilut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puul palki oll' ütest palgist raot jaq puul tõõsõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Puulpehme puu sisse lätt kipõn, nakkas sääl hõõgama. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Puulpäiv vai puulpühä (lühendedült Pu ) om nädäli kuvvõs päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puulp%C3%A4iv
Puulpäivä ja pühäpäivä kokko kutsutas nädälilõpos vai nädälivaihtusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4d%C3%A4lip%C3%A4%C3%A4v%C3%A4q
Puul pääd maah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulpäävä Kanepin kuun olnu Lõuna-Eesti luuduskaitsja saadi viil eräle kirä Mõnistõ vallavolikogolõ ja keskkunnaammõtilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Puulpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 9.00 – 12.00. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Puulpäävä ekskursioonõ aigu saava suuvja minnnä kanuusõidulõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Puulpääväl olli poiskõsõtsura aigsahe sanna lähkoh haina seeh kõtulõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Puulpäävä oll’ mul tõõsõh sõiduh vahtsõnõ paarimiis, kes jo edimädse sirgõ lõpuh küsse: http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Puulpäävä sai Võrol puhta mustiga kilo iist 2.80 eurot. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
“Puulpäävä õdag külq joq om a hüä ma ar ravvuta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulpäävä õdagu näq lääväq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulpäävä ööse, syss tetti mängu ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulpühä jalq ol’l vaija kostõlõ minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulpühä läts timä Juudast kaema, õt mis timä tege. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Puulpüüdlist nikani ku mannani. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Puul raamatust om võrokiilne, tõnõ puul om eesti keelen (sõltus tuust, kumba pite raamatu kätte võtat). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Puul ruublit küsti, timä tuu mas’s kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puulsaarõ tingligus piiris loetas Indusõ ja Gangese jõõ suu vaihõlist juunt, timäst õdagu puul om Araabia meri ja hummogu puul Bengali laht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hindustani_puulsaar
Puul suvvõ om viil iin. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Puul tunni ja mar’a müüdü. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Puultõist nädälit tagasi pand’ Pulga Jaan tähele, et varblasõ naksi hirmsahe pessä tegemä. http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
Puultõist sammu ja tuli olõs olnu puuriida man, sis olnu joba elomaja ja kõik,» selet’ Malle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Puul ubinat õks sai ossa külest arq süvvä, poolõ jätt järgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puu lää-äi maalõ üte lastuga ja kaup lää-äi kokko üte sõnaga. http://www.setomaa.ee/
Puul’ aastakka ildampa tull’ mano Perli Antti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Puul’pap’pi lät’s näid rehe mant ots’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puul’pühä õdagu panõ puuvõis’mõ palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puul’pühä õdaguss sai Pet’ska kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puul’pühä õdagu õõlilam’bikõnõ jumala iih palas, kuavoori süä hal(u)tas, syss kumardat määne nel’likümend vuuri jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puumeistrel ja maalmeistrel ollu sii küsümine ka just vesi nende veske pääle ja ütelnu, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/puusepp.html
Puu oll järve veere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puu oll’ katussõ är lahknu ja sann näkk’ väega hallõ vällä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Puu oll’ siin viil inne meid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/inne.htm
Puu omma tuudu mõtsast. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Puu pulgakese olliva nema tennu s?rme pikkuses valmis, kellel kesk poik j?mehemb, otsa ora moodu terava. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Puupää rock'n'roll (J.Rahman) 9. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Puupää rock'n'roll / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Puupää rock'n'roll : ütiskuur / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Puuq maah, niq leib maah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puuq olliq ka külli piirest - kas kuus, kõiv või petäi - vanaq inimeseq viil mälehtäseq, et noid puid ist´etiq külli piirest ja et nuuq ommaq piiripuuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Puuq olliq talla ümbre, sis oll´ külämaa, koh kasviq kas kõoq vai pähnäq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Puura Väino laulõst rahvapillimuusikani vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Puuriit. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Puuriit tossas’ ja ma ütli, et või jummal, ma ei saa üüse magada. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Puusaluiõ külen ripusõq jalavarrõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Puusepä Katerina: latsõ tõiva maalõ “Tahassi viil hulga tegosit perrit maale tuua. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Puu sisse puuritas võimalikult veidü, avitas viiest sentimeetrist. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Puusli om pühäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puust pangi hoitvaq kuun ravvast vai puust vitsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Puust vitso peetäs parõmbas -- nuuq rostu-i ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Puut' kolmas kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puut' tõistkõrd kaq näile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Puuti Karilatsin ei olõ’, a ijätüst ja juuki ja saa muusõumi putkast osta’. http://www.polvatalurahvamuuseum.ee/index.php?id=131
Puuti nigunii tagasi ei tulõ, jäägu no busski… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Puut joba tüütäs, abikeskus tetäs vallalõ 12. süküskuu pääväl – oodõdu omma kõik huvilidsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Puut om timä jutu perrä häste käümä lännü, õga pääväga tulõ mano nii tuujit ku ostjit-saajit. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Puut om vallalõ iispääväst kolmapääväni ja riidi kellä 9–15, neläpäävä 9–18. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Puutrioppus võinu tulla perän tuud. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/index.htm
Puutriprogramm' um rida kirotõduid käske, midä arvudi täüt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriprogramm
Puutri vai kompuutri vai arvodi om elektroonilinõ massin, miä tüütles teedüst käske perrä, miä tälle andasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutri
Puutriviirus om puutriprogramm , miä või esihinnäst kopiq ( puutri umanigu tiidmäldä ja timä tahtmist vasta). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puutriviirus
Puutrivõrk ( computer network ) om hulk ütstõõsõgaq ütistedüid puutriid , miä ommaq hindä vaihõl teedüsvaihtusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Internet
Puutõhe punatsõhe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Puutüüga tegeles Saaveli Tarmo perämädse viis-kuus aastakka. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Puutüü-tegijä om ja üts viie latsõ esä om mõtsatüü pääl, ehitäs parhilla maja man, et pere saasi siiä tulla. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Puuvillakivvuq kedrätäseq langas vai niidis , minkast tetäs kangit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puuvill
Puuvill om pehmeq kivvanõ matõrjaal, midä saias puuvillapuhmo külest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Puuvill
Puu´ pidi´ palama kõrraligult, sis sai hää sann. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
1899-1912 Puškini tütärlatsigümnaasiumi usuoppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Pyhis käändas pääval valgõ puul pääle, siis paranõsõ ilma kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Pythagoras Samosõlt ( kreeka keelen Ὁ Πυθαγόρας ὁ Σάμιος, sündünüq 580 ja 572 vaihõl i.m.a., koolnuq 500 ja 490 vaihõl i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Pythagoras ja timä opilasõq usksõvaq, et kõik om köüdet matõmaatikaga, et arvoq om kõgõ ülemb tõtõ nink et matõmaatiga abiga om võimalik kõkkõ ette arvata ja mõõta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
PÄÄTnITSA PüHÄ. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
PÄÄVÄPLAAN: http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Päevä tetti leibä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Pähe, maak ja tammõtõhv Se 1933 (A. Tammeorg) 2) Kiriläl kübäräkene, Gaurilal kaokõnõ, Mihklil mehel olõ-õi midägi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Pähkem, tammõtõhv ja' upin Se 1927 (M. Pihlapuu) 4Se - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Pähkem, tammõtõhv ja upin - 1+29+19+3 = 52 (80) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=667
Pähnä Jakob (sünd. 1860) Hurda küläst Rõugõ kihlkunnast om kõnõlnuq niimuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Pähnä Raimondi näidendiga püüne pääle nõsõda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
«Pähnähäitsmetii, kurõmar’a ja mesi võissi iks kõigil kotun olla,» ütles tä. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Päike nakas paistma ja vihm lakas. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Päitseq pan’d’ kivi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Päitse võta hindäle kodo, a minno las vallalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päitsit es olõ viil pääh olnuqki, jo kodo tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Päiv and väega pall'o lämmind, teno tollõ saamiq tan Maa pääl elläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%BCs
Päiv astus üte varba päält tõõsõ pääle, õga varba pääl saistas tsuut, nigu redelit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiva tetti ja üüse lahuti. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Päiv esi olt ut’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Päiv esi vettä vii, pääväpoig naist nait” jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv es seletä tuust tälle midagi, et milles sa Pühä-Migulat pessi vai Jürri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päivgi nakas' peräh paistma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv haar’d, et vyih, kost soo suq kätte sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv ilostõ paistsõ suurõtii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv inne toimus Vaskna talon sannakombide teemaline rahvusvaiheline seminar osavõtjitega naaberriikest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Päiv istõ pääs´o tõllah? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Päiv jo kõvastõ karistas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv joq lätt madalahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv jälki' minekil jal', saapakõsõ' jo katski, kepikõnõ ar' kulunu', ubinakõnõ süüd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Päiv, kallist imekanna! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Päiv küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv läts joq otsani arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv lätt jumalahe. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13059
Päiv lätt jumalihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv lätt jumalihe, saa surnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv lätt jummala. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13059
Päiv lätt jummala ette. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13059
Päiv lätt kui veretäs, imä ikk ku nõretes. levikuala: http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13061
Päiv lõppi alles poole kümne aigu, oll jäänü viil süük, mõsu ja matt põrmandu pääl, kus ummi vaivatu kontõ edesi karastada. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
"Päiv mõtsaladvul palanu..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Päiv naas’, et milles sa mu sän’gü laodi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv nõssi, tull kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv nõsõss hommugust ja lätt õdagudõ jumaladõ. http://www.folklore.ee/justkui/sonastik/index.php?f=1&f1=3&m=13056&id=13059
Päiv ollgiq tälle naaseesä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv oll jälki liiga lämmi, ku nii pallo (60) rühmi kuun om, sis lätt iks peris hulga aigu et kõik õigõle selges saia, iks juhtus, et mõnõl lätt sassi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Päiv oll väega vihanõ, et mis timä tütär kattõ ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv om aomõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv_(aom%C3%B5%C3%B5t)
- “Päiv om mullõ saatnu sõna, päiv ül’ti vävvü võtvat, lää päävä vävvü kaema.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv om pallav paistemaije! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Päiv om täht , miä om pääväsüstemi keskel ja and 98.6% timä massist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Päiv om õks paigah kaq vahepääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv opas’, et k’äuq sa mul ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv paistsõ iks armõtulõ ja kats tütarlast mi' rühmäst saiva päikesepiste. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Päiv paistus egast mulgust sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Päiv paistus läbi aia Se 1933 (A. Tammeorg) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Päiv paistus tälle pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv tsyyr’ pääle ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv tulõ halvalõ jalutsihe, timä käänd jalgu ja niit õks edesi, nika ku terve hainamaa maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv tulõ vällä, ma lää sullõ käümä, vie sullõ kosti, pätsi pehmet leibä, poolõ pütü piimä, vitsiku võidu! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Päiv tul’l talitusõlt tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv tõsep Võn 1894 (J. Suits) 2Võn, Kan - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1371
Päiv tõssi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päivä alostasõ Tarto ylikooli tudõngi, kiä kõnõlõsõ tuust, kuis nä Võromaal täämbädse päävä sannu ja sannakultuuri uursõva. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Päivä avitas vitä Asko Talu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
- Päivä ei nägeväd üüse jälle ei löüdväd ei ka tohtvadki otsma minnä vanad kurjad olevad vahi pääl sest see raha olevad kuradi nimel pantu ja see kivi om väega suur just kui mõni talo saun kümme jalga lagä nelli tõiskümme jalga pik ja kümme ja pool jalga korgõ nii suurt kivvi om tõist nalald löüdä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Päivä ei näütä rahvalõ kellelegi, a ööse käü uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päivä hiit jalq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päivä, ku 3000 lauljat Indsikurmus õdagudsõs pääkontsõrdis pruuvi tege, om Põlva staadionil UMA PIDO LAAT KOHALIGU KRAAMI, LAADULAVA JA TÜÜTARRIGA. http://blogs.station.ee/channel/24768
Päivä kõrraldasõ : http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
42 Päivä om Ajastaja sissen, kes Neide 42 Päivä sissen tõbbitses jäse, om harva, kui üts ülles tõssep nink tervas saap. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Päivä omma tunni, õdagu om tsipakõsõ umma aigu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Päiväsapp - nii ku tulp päivä kottal. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Päiväs läts õks mõtsa arq, üüse käve ubinit söömäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päivä toetasõq Materra projekt` ja Moostõ Katsõjaam. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Päivä või sääl küll julgete 17 tüüd tetä, tule aga õtak 18 kätte, sis piäp egaüits kaema, et ta ennempa 19 säält minema saa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Päivä ynnistõdas vesi, syss õdagu lätsiq jo järve pääle püüdmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv üt’el’, et soolõ saai muud, ku küt’ke kuum sann ja veegeq sanna, sääl palas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv üt’les: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päiv üt’les, et kulõq poig, k’äuq sa ilosahe, kulaguga koputas jo ola pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päkk vai päss om üts viiest sõrmõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4kk
Päkädsimaa tähendäs paari-kolmõ tunni aoluulist-mängulist aigu muusõumirahvaga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pärast seda lasti käed valla ja tõmmati kate käega ütstõsel üle põs´ke ja üteldi kõrraga: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Pärgel ja Raudkepp» mäng’mise iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Pärni kerge jala võti jutus ka juubõlis õnnõ suuvma tulnu jahimehe. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pärni oll’ joba päält 90, ku viimäte jahin käve. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pärni om olnu ka kõva puutüümiis: ehit’ vankriid, tekk’ tünne, kudasi korvõ, lei lastõ ja andsõ nuu tarkusõ ka pojalõ ja latsõlatsilõ edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pärno huulits üüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rno
Pärnon elli 2006 . aastaga vahtsõaastakuu 1. pääväl 43788 inemist, kink siäst 55,7% olliq naasõq ja 44,3% meheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rno
Pärno om tähtsä sadamaliin ja kuurort. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rno
Pärno vai Pärnä ( eesti keelen Pärnu ) om liin Eestin Pärno lahe põh'ahummogu veeren Pärno jõõ suun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rno
Pärnu-luun, ku helisti üürnigu ja kaipsi umanigu pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Pärnu mehes jäänü. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
1918 – Pärnun Endla tiatri rõdo pääl lugi Maanõvvokogo liigõq Kuusneri Hugo edimäst kõrda avaligult ette Eestimaa esisaisvusõ manifesti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/23._radokuu_p%C3%A4iv
Pärnu rajoonin oll’ edimäne tüükotus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Pärnätil läts’ kuul kõrva mant sisse ja tull’ silmäst vällä. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Pärnäti moro pääl sais kogoni kats massinat: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pärnätist pidi saama perijä, a sai hoobis Pärnäti tütrest Elvist. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Pärnät praavu koton, ku Talliin ja Narva purus pommitõdi. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Pärrast küssip Kirkissand temmale neid Küssimesse Sanno: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Pärrast peap Kirkissand omma Ket temma Pä päle pannema, luggema nink ütlema: http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Pärsiä ja Meedia sõameheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pärsiä keele lähkoq sugulaskeeleq ommaq dari ja tadžiki kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rsi%C3%A4_kiil
Pärsiä kiil kuulus indoõuruupa kiili iraani harro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pärsiä kiil (pärsiä keelen فارسی ( fārsī )) om indoõuruupa kiil , miä Iraanin om riigikiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rsi%C3%A4_kiil
Pärsiä kiilt kirotõdas mugandõdun araabia kirän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4rsi%C3%A4_kiil
Pärsiä kiilt om sääl 2. aastagatuhanda joosul peet harit inemiisi keeles ja inne tuud usotallituisi keeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pärsläisile mud'oki es miildüq araabia valitsus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pärsläseq olliq üteq edimädseq, kiä naksiq tarvitama matõmaatikat , geomeetriät ja tähetiidüst ehitüskunstin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
- Päräst tuod, ku jo naksi Turaku’ ka kõhnõmbas jäämä, häädü nõil jo suur elo, elämine ärr, raudvärä’ kah oli jo häösih lännü, sis ol`l` viel noil vanal eläjil jäänu paa täüs rahha perrä, kõik selge jõpõ ruublitükü, ol`l` sis tuo raha pant paaga tarõ ozalõ, säält sis võti majarahvas, ku vaija ol`l`, a ku naksi jo pal`l`o kulutama, sis tuo vana imä naas`hirmsa halva suuga kõnõlama, et raha häötetäs arr’, ni sis võt`t` timä tuo raha paa, vei säält keldrihe ni tõot` kur`ä suuga, et nu inäb siist kiäki muido ei tohe tingä võtta, ku hädä aigu võlhu õnnõ, a sis piät tähtpäävä pandma, ni tuos päevas väitämä ärr massa, Sis jäigi tuo raha pada keldrehe, ni sääl ol`l` iks kõgõ suur siug keräh pääl, nigu määne vorst, /pag, 489/ ku sis majarahvalõ väega ainult vaija ol`l`, sis võidsõ iks säält raha võta, a pidi tähtpäävä pandma ja ärr’ massma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Päse es inäb vaenõ kohegi, muudgu läz keriku asõmõ mano, sinnä istõ kivi pääle maaha, ni naas`ilma halõhõhe ikma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Päse-es kohegi, vei tarõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päseqki-is vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päse’es kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päsme perägä lei vasta kausi viirt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayneli.htm
Päsnüq inemisesüüjide ja laistrüguunõ käest õnnõ üte laivaga, lask' Odysseus Kirke nõvvol põrgo sissekäügi man Teiresiäse hengel hindäle tulõvikku kuulutaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Päsnüq tuu miis’ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi arq, niq nakka-as inämb kodo käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi kakõlus vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi kuningas arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi ma ka pütüst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässiq nuuq kuningaq lahku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi säält jalq arq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi timä tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi timä värehtist läbi ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi tuu no priist tuust süüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pässi tuust prii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pästeammõdi jutu perrä läts’ Malle sannan lihast tsilkunu rasõv palama ja tuust sann tuld võtsõgi. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Pästi poolõ vakka hingi ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pästjä engel Vanalaigu sündü üts imelik lugu, üte vaa [vaga] ja vaesõ perekunnaga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Pästjä tõmbsi huunõ ümbre oholindi ja anni as’ast vallavalitsusõlõ teedä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Pästjä võti huunõst eelektri vällä, et midägi tuuperäst palama es lännü. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Päst koti suu vallalõ, kaes, pää kyik verine, nägo pest kyik purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päst sis ka hobosõ tõlla iest vallalõ, vidi hinne peräh koldõ veere pääle ja tõugas säält ukõrpauzi järrve vierdümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Päst sis mies ütte sõlmõ vallalõ, ni päsi köstre ärr, ni päst tõsõ, päsi papp ka ärr, ni peräh päst kolmadõ sõlmõ, ni pässi tsura naasega ka vallalõ, a ku sõs võtt mies roosa ni and üle sälä mõnõ hüä valvahusõ inne tsuralõ, perah naaselõ ni peräkõrd imäle kah, ni üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Pästä no vallalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päs’t sõlmõ vallalõ, niq ol’l’ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päts es näe pääväminekit (leevä- vai saiapäts sai ruttu otsa). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Pätsileib pandas ahju. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Päts tulõ Ruusalõ Seo kuu lõpun, 22.–27. piimäkuu pääväl saa Ruusa vanan raudtiijaaman nätä vahtsõt suvõlavastust «Kuurort Ruusa», kon om külälises ka riigivanõmb Päts. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Pääaijuq pes’s vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää ala panti vihaq ja paklit pad’a sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää ala tetäs padi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pää all, perse ülevah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää all, perse üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää arhitekt oll' Ustad Isa (Ustad Ahmad) Lahore 'ist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Pääarotajaq: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Pääasi, et külealonõ kuiv ja lämmi om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
Pääasi et seletüs, skeema vai asi esi iin om, sis ma või kõkkõ perrä tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pääasi om sii, et tõise neid asju osta tahass. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Päägä kodo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää haigõ, süä rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Päähalva poolõ lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Päähalva tsiakar’usõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päähalv panti vanast arq kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päähämäärmine Uman Lehen mass: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/reklaam.htm
Päähä tohi-is lüvvä, jalgu pite ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää kakitsõs, haro lahkitsõs! http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Pääkampus om Linnanmaa liinaosan, viis kilomiitrit keskliinast põh'apoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Pääkampusõl ommaq näütüses pääraamatukogo, kasvotiide aid, eläjämuusõum ja geoloogia muusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Pääkarus os’t’ peremehile liigaq, lei kyigilõ kätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääkarust peeti jüripääväst mihklipääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pääkar’ssõlõ an’ti edimäne top’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääkar’us kai kõrra, - tek’k’ kar'a nel’jä kan’ti, - üt’s ette, tõõnõ taadõ, kualõgi poolõ üt’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääkar’(u)ss ol’l talla pit’e ravidaq - kupal’lo lehmi, nipal’lo päivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääkar’(u)st häben’dedi nigu külälist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pääkontsõrdilõ om hää tulla' varramba, selle et sõs kergemb löüdä' parkmis- ja istmiskotussit! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Pääkontsõrdilõ oodõtas kuurõ innekõkkõ Võro ja Põlva maakunnast, a nigu kats edimäst pito näüdässivä', tahetas laulma tulla' üle terve Eesti ja vällämaaltki. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
- Pääkontsõrdi piledi' om hää Piletilevist ette är osta, sõs olõ-i kotussõpääl järjekõrran saismist! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Pääkõrraldaja (as'aajaja) om vikipeediä kõrraldaja, kiä saa pandaq paika vahtsit kõrraldajit ja aja muid tähtsämbit vikipeediä asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:P%C3%A4%C3%A4k%C3%B5rraldajaq
Pää külen om kokko 22 luud , miä kõik tõnõ tõsõga kõvva kokko ommaq kasunuq, maaharvatu õnnõgi lõvvaluu (11), miä liikja om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Pääk’äumine ol’l sügüse, ku jo rahval reheq ar pestü ja vil’jä, kost andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle Abbassiidõ tulliq Samaniidiq ja Buiidiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääle "Elemente" om täämbädse pääväni alalõ püsünüq viil vähämbält viis Eukleidese teost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Pääle Franz Ferdinandi tapmist Sarajevon püüd' pääministre Tisza István ja timä valitsus ärq hoita sõa vallalõpäsemist, a paraku lätsiq diplomaatilidsõq pingutusõq vett vidämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pääle Helenä rüüvmist olõsiq Odysseus pidänüq minemä Trooja sõtta, a tä mänge ulli, selle et oraakli oll' ette kuulutanuq, et tä püürd kodo tagasi 20 aasta peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Pääle I ilmasõta läts' majandusõ ülesehitämine aigopite, kuigi Gárdonyi "Egeri tähti" ilmuminõ muut' Egeri roitõlõjilõ meeleperätses kotusõs ja kandsin naati vanno asjo vällä kaibma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Pääle Iljapäävä tulõ vana-maarjapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle Karula kohalikkõ kuulõ opsõ J. Lattik 1893-94 Tartun H. Treffneri erägümnaasiumin, 1896-1902 Tartu kroonugümnaasiumin ja 1902-1908 Tartu ülikooli usutiidüskonnan, mille tä lõpõt´ kandidaadikraadiga. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Pääle Muhammadi surma 632. aastagal kor'ati ülestähendüseq paarikümne aastaga kestel kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koraan
Pääle Orinoco ommaq tõõsõq tähtsämbäq jõõq viil Caroní and the Apure . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Pääle Prantsusmaa om taa riigikeeles viil Haitin ja om üts riigikeelist Belgiän, Sveidsin, Luksõmburgin, Kanadan ja mitmõn Aafriga riigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Pääle Radokuurevoluts'uuni muutuvaq valimiseq demokraatlikõs, valit koko naati kutsma nõvvokogos, nuuq nimetediq jälq volikogodõs 1926 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Pääle Räpinä om mängoh viil 29 mõisat, koh seeh omma kooli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Pääle Trooja allahiitmist naksiq kodo tagasi minevä Odysseuse 10 aastat kestnüq essüroiduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Pääle Verevä väe kuuluvaq sõaväe hulka viil Sõamerelaivastik, Piirivalvõväeq, Sisekaitsõväeq ja Riiklidsõq konvoiväeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev_v%C3%A4gi
Pääle Viini kolimist sai Mozart kokko Haydni Josephiga ja nääq saivaq sõbras. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääle 2009. aastaga Läti valitsõmisjaotusõ reformi om Latgalen 19 maakunda ( novads ) ja 2 liina, miä kuulu-iq maakundõ ala ( Daugavpils ja Rēzekne ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Pääle 1979. a. islamipööret om liina elänikke arv õigõq häste kasunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Pääle aoteenistüst tahtva kõik kõrralikult puhada. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Pääle 10. a.s. tarvitõdi tiidüsest, filosoofiast, aoluust, matõmaatikast, muusikast vai arstitiidüsest kirotamisõs araabia keele kõrval ka pärsiä kiilt, midä panti kirja modifitseeritün pärsiä-araabia tähistün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääle eläjide võivaq hambaq ollaq viil näütüses sael ja hammasrattal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hammas
Pääle esäga perämädselt Itaalia-reisilt tagasitulõkit (13. urbõkuu päiv 1773) sai Mozart tüüd ku hoovimuusik Salzburgi valitsõja printsi-pääpiiskobi Colloredo Hieronymusõ man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Päälegi om, mille peräst rutata. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Päälegi om setodõl joba illos lipp, võrokõnõ saa õi ummõtõ sitõmb olla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Päälegi om taa kiil eesti keelele küländ lähkün ja timä tarvitaminõ vai – vastapiten – mittemõistminõ tii-iq määndsitkiq suuri arvosaamisõhäti. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Pääle hunnõ tulliq germaalasõq ( ostrogoodiq , langobardiq ja gepiidiq ) ja avaariq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pääle islami umasvõtmist ommaq islamirituaaliq saanuq osas Iraani kultuurist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääle istkõ lauda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle jalq tütrikulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle jumalapallusõ võetas nuuq söögi, mindäs kääpä pääle süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle jutukõnelemiisi mindas Plaani küllä Papi talo suidsusanna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Pääle jututsõõri saa kullõlda ja oppi Pettai Reeda käest tiidmisi ravihainu kotsile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pääle kaabitsõmise püüdse edimäst väl´lä tõmmata, tõse hoitse aga tuud kätega kinni. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pääle kaardimänge tarvitõdas mängokaartõ viil kaarditrikke tegemises, tulõvigu ettekuulutamisõs, kaardimajjo ehitämises, kollekts'oniirmises jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4ngokaart
Pääle kaitsõväen tiinmist astõ August kaitsõliito , kon kuulu Lasva-Pindi ratsaeskadroni 2. rühmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Pääle kallutõdi külm vesi ja katõti tünn` kipõstõ kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pääle kar’a täl muud tüüd es olõq, ku viisõ kudi mõn’kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle katsikidõ sündümist om veidüq jälgi Shakespeare'i tegemiisist inne ku om teedäq, et tä 1592 Londonin tiatrit tegi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Päälekauba ei olõ seo kandi inemiisil sukugi ütskõik, kas Haani kant, Setumaa, Rõugõ vai Mõnistõ. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Pääle ker’ku min’ti pühäsega uja viirde , ris’tet’i vesi, rahvas kyik’ põlvildõ maah pallõl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääleki ei näe niimuudu mõtsan muud ku puid ja tuu om iks väega suuri silmaklappega kaemine. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Pääle kiisla süvväs jalq muud süüki jaq võetas viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääleki lätsime viil viimate nii kelmis, et peris õigusega nakassime oma hääd kasupaika kinni pidama. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Pääleki riksõ repän lepingut, nigu vähägi sai. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Pääle kontsõrt-etendüse lõppu lätt pido edesi ansambli Purõja Pini ekstra Uma Pido jaos kokkosäet võrokeelidse kavaga. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Pääle_ks kaeq meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Pääle kulduandi aigu oll´ võro kirändüst kirotõt inämbäste Võromaast kavvõndan, a taan aojärgun nakasõq võro kiräniguq jälq Võromaal luuma. http://wi.ee/voro/
Pääle kutja süvväs munnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle kuuõ nädäli, syss timmä enämb ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle küünü, v., ma sult küsümähe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/54.html
Pääle laastavat interregnumi aigo (1301–1308) sai võimolõ edimäne Anjou suust kuning Charles I ( Károly I ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pääle lihasuidsutamist oll' sannah hää olla. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Pääle lihavyytõ tuu kolmapäävä jal lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle lihavõõdõt ol'li küläh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Päälelõunass olli Lilli rahvas joba pidun ärä käinu ja kohale ollive jõudnu kultuuritüü tegije tervest Karksi vallast ja kaugembelt. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Pääle lõunat kullõmi ülevaatit naaberriike suidsusannatavadest, midä kõnelese külälidse naabride mant. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Pääle lõuna tul'li' jäl' pär'lit ot'sma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pääle meä ja võro keele olliq jutus viil saamõ keeleq (naabriq ommaq näid iks laplaisis sõimanu), kveeni kiil` Norran, mitmaq väikeseq keeleq Karjalan ja liivi kiil`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Pääle muu asjaajamise ütel vüülmöldri köstrile: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Pääle mõskmist uheti hinnäst üle löüge viiga. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Pääle naanu vahtsõnõ kooliaasta näütäs, et kõrrast inämb aoluulidsõ Võrumaa kuulõ püürd uma näo uma maa poolõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pääle naas' kirjapandminõ II Umalõ Pidolõ! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Pääle nakanu 2016. aastak om neländä võrokeelitse laulu- ja rahvapido Uma Pido aastak. http://blogs.station.ee/channel/24768
Pääle noidõ ommaq Eesti Tarto raho piiren (a Vinnemaa valitsusõ all) viil Irboska ja Iivaniliin (vai Jaaniliin). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_liinaq
Pääle noidõ pandas ka kuppõ, ehk lastas kupaverd; ümbre kaala, ümbre nimeste, silmi peräst ka silma kolma ja otsa pääle pandas mõni kõrd kümme ehk 12 kuppu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pääle noidõ viil lauljaq Gerli Franz Xaver ja Schacki Benedikt, Haydn nink mõtsasarvõmängjä Leutgebi Joseph. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääle noidõ või ollaq viil tõisi pille, kõgõ sakõmbast mõnõq klahvpilliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Pääle näide laula ar’ kullõmist kuulutadas vällä vahtsõnõ sõnolinõ. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Pääle opitüü usu- ja keeletiidüse alal andu Jakob nuurusõ vaimustusõga Tarto üliopilaselolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Pääle palukasahvti tulõva Erikal vällä ka tõsõq sahvtiq: ku Uma Leht täl külän oll`, podisi pliidi pääl hõragusahvt`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pääle pandas arq kimmähe paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle pandas tä paika joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle panõ võiutükükeisi, veidü tsukõrd ja kaneeli. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Pääle perämäst Hiina kodosõta (mink suurõmbaq tapõlusõq lõppiq 1949. a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina
Pääle perämäst iäaigo om Kanadan olnuq katõsa erälde saisjat mõtsapiirkunda, kon päämädselt ommaq taiga tüüpi mõtsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Pääle poolõpääväst vastapandmist annniq S'akslasõq käso liinast ärq minnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Pääle proualõ kolq pauku üle kühmä, “Mis sa tulli siiä otsma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle pulmõ me mehega magasi, hommogu vei koti sendsehe kirstu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle puulpääväst seminäri tetäs Hinokate tarõjaon üts keresse aloskaari ülespandmise oppus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Pääle puulttõist aastagasata sõto Ungari ja tõisi riikega saiq türkläseq 1526. a. otsustava võido Mohácsi tapõlusõn, kon kuning Lajos II sai pagõdõn hukka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pääle pääväminengo, vanakuu tulõ päältpuult üüd üles - hummogutsõl üül. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pääle päävä olõi hüä syno ikkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle päävä sautõtas ynnõ ar, pandas küündlekene pää kotsile palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääleq null´klassi Võro 3. pyhikoolin opsõ NH 1985-1996 Võro 1. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Pääleq telefilmi “Sügis Antslas” nõsõnuq larmi võtt´ JP mitmen lehen synna telemiihi kaitsõst. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Pääle raa oll’ vaia valmis säädi parkmis- ja telkmiskotussõ ja suur plats, koh oll’ katõl õdagul kontsõrt ja tetti jaanituld. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Pääle remnepäätnitsa tulõ joq talsipühi, syss vastanõ-aestak, viiristmine ja jalq küündlepäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle revoluts'ooni maahasurumist sai Ungari pääministres Kádári János , kiä juhtõ Ungari Sotsialistlikku Tüülisparteid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Pääle ristmise panti joq hammõkõnõ sälga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle rongiliiklusõ häömist saa ümbruskonnast vahtsidõ bussõga kolm kõrd päävän Võrolõ, mis tähendäs, et latsivanõmbil olõ-i ka nii suurt himmo inämb äräq kolida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pääle saagovinna täüs’ nätäl’ veden’jähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle saarõ avastamist 1849. a. nimetediq tuu 1867. a. Wrangelli saarõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Pääle safaviidõ aigo käve Širaz alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Pääle sanna haardas hõngu ja oldas niisama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Pääle sannajuttõ kõnelemist ja arotust mindas iks sanna kah. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Pääle sanna om sündsä sälgä tõmmada linatsõst rõivast ummõld sannamäntli (moodu naisile ja miihile). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Pääle sanna tull viht jäl är kuivata. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
"Pääle satas!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Pääle selle käisive lava pääl viil kaits naistepunti, klaverit ja saksofoni mängse konsserdi kõrraldei Laila Hakkaja perekund. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Pääle selle nakanu vanaimä pojele süüki ette kandma, seeni kui ütessä tuubritäüt läbi lännü, ega poja jaos kolm tuubritäüt, midäs jälle vägimiis hirmuga päält kaenu ja arvanu: kas kuikist niisugutatsõst kotusõst ära pästä ei saassi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pääle selle tetti luudusmajale unnik talvepuid. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
Pääle selle toetep rogramm viil lõunaeestikiilse kirjanduse võistlust. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Pääle seo tull’ võrokeelitsest jutust arvu saia ja pisokõnõ eesti keelest võro kiilde kah panda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pääle serbätüses oll vetel ja makõ rüäpudrokõnõ - siäl oll tuo kallis jüvä ni kõik, minka inemisekese elämä pidi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Pääle soomõ-ugri kiili ommaq uurali keeleq viil ka samojeedi keeleq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Pääle surma ol'l timä pant joq lautsilõ ja tetti timäle kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle suurõsya jäi ar maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle syss esäle ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle syss jalq elliq aastagakõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle syss jalq kolmas, et lüüq viil üts vuur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle syss papilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle syss võit lauldaq vai karadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle sõidõtas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle sõit’ timä kaq ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle söögi läts noorõmb tütär pinile luid viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Pääle söögi läämi vällä patsiirmä kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle söögi nägi tõnõ pal'o kärpsit piima man. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Pääle söögitegemise om Erika vannu käest miilde jätnü ka muud tarkust: esä jutu perrä mõist tä esikina veidüq ilma ennusta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Pääle süvväs, juvvas, peetäs pito tõõsõ vai kolmada pääväni, nii kuis kiä jõud hõimu ravidaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle talsipühi om lihasöök. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tal’sipühi kümnedä nädäli seeh ol’l oudakei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle terves saamise läts rikas esänd reisi pääle, ja sai merd pite minneh üte saarõ pääle, koh üts tundmalda liin oll, mitmõ saa sogomatsõ kirju ja värviliste maijuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pääle tet’ti kaar, viil pääle lina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tolle tulõ vanakuu kuiv ja kuu vaheaig. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Pääle tul'l orik joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tulõ küündlepäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tulõ nahtsi, syss remnepäätnits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tuokõsõ kuoli ka esä pia ärr’ ni poig mat`t` timä maaha ilosahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo küsse sepp soldanu käest, et kas sedä luku naaselõ ka kõnõlda, a soldan kield arr ja ütel, et kas sa sis esi naisi tiijäi, et näide suuh kärsiij midägi, ja sis um kõik liin hellu täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Pääle tuo linnas kaarna ärr, a pis ao peräst kuul`d mies pää kotal suurt habinat, nigu tuulekivi käümist, kai üles ni näk`k`, ku ilmatu suur zirk hinne timä tte maaha lask`, tuo naas`kõnõlama: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo naas`naane mehe sõnna kõigih kullama ja sai mies timäga hüäste läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo naas sis kosilanõ mõrrsä poolõ küllä käümä, imä iks opas` tõsõlõ, et ärr’ sa küläh nu hinnäst naarda lasku ui, olõ oks sääl ilosahe, ma nu tihka ai alati üteh minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo sis küsse keskmätse käest, et miä su ametit piät, tuokõnõ kitt, et ma kata üte lina kiuga kõgõ sõaväe ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo tull jäll vuor sinnä, ni kepp kuts iks sisse, kuningalõ kumarust pandma, nuo sis pani kumarusõ ärr, sis lätsi tagasi, a tuo kunnga poig iks üleh kärbläse muodu, sis kuuld, ku vuorkõnõli, et nägä um sääl ilma imeh, härbani ieh um nu sääne tsiga, kell um ega kuu 12 poiga, kohe lammõs, sinnä jätt lappõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuo ütel jäll, et olgu tett mul sääne klaasinõ sild siist kuninga liina mano, nigu kirgeles õnnõ, sis tõsõ üö oll tuo ka tett. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Pääle tuu and' kolmõn gümnaasiumin usuoppusõ tundõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Pääle tuu anna-as järge: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tuud, Mozart taht' kirotaq oopõrit, a Salzburgin olliq tuu jaos õnnõ harvaq võimalusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääle tuud kaitsvaq tedä tossu, tolmu ja liig heledä valgusõ iist silmälavvaq ja silmäkarvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Pääle tuud ku Buda oll' 1686 tagasi võet piiras' krõstlaisi vägi Lorraine'i hertsogi Charles V juhtmisõl 1687 Egerit niikavva, ku türkläseq nälä peräst alla anniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Pääle tuud, ku Lana Del Rey and' 2011. aastaga piimäkuun vällä laulu „Video Games“, ilmu põimukuun YouTube’in timä puult tett muusigavideo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Pääle tuud ku kuninganna Elizabeth 1603. a. ärq kuuli and' vahtsõnõ kuning James I kompaniilõ kuninglidsõ patendi ja muut' tuu nime Kuninga Mehis ( King's Men ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Pääle tuud, kuna Kanada kuulut' hindä poliitilidsõlt sõltumatus Ütiskuningriigist , naas' keskval'tsus iks inämb ja inämb tarvitama lihtsält riiginimme Kanada riigipaprin ja lepingiden. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Pääle tuud muutu Mohammad Reza Pahlavi valitsõminõ kõrrast autoritaarsõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääle tuud sai Ameeriga uurminõ ja kolonisiirmine kõva huu sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Pääle tuud tulõ autogrammitunn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pääle tuud tõi tä sõtta Lemnose Philoktetese ja Skyrosõ Neoptolemosõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Pääle tuud võit küllä kah kutsu. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Pääle tuud võtt' tä muiõ töie (nt. "Vana Kandlõ" II osa ettevalmistamisõ) kõrvalt käsile doktoritüü kirotamisõ -ne -lõpoga sõnnost eesti ja soomõ keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Pääle tuu loetas matõmaatiga harodõs tihti viil loogiga , hulgateooria ja diskreetne matõmaatiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Pääle tuu luudi maavaldado kõrvalõ alõvivallaq, noidõs saivaq alõviq , miä toona liinas saa-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Pääle tuu matõti Riisi Arseni (1963). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Pääle tuu oll' Võrol viil Kaitsõliit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Pääle tuu ollõv luutust, ku tä kõrdapite opp ja hindä häste ülevän pidä, stipendiummi saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Pääle tuu om kitsõpiim nigu arstirohi – sääl seen om hulga inämb vitamiine ku lehmäpiimän. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Pääle tuu ommaq Põlva päivil viil kontserdiq, vällänäütüseq jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Pääle tuu om mäkin viil ka liustikkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Pääle tuu om timä täüs vere uusi, rasvakärekeisi ja ihokarva juuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Pääle tuu om tä Piusah turistõlõ giidis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Pääle tuu om võrgupoodist kergemb naid raamatit üles löüdä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Pääle tuu saa näilt kärevahha , taropiki nink nääq tolmõldasõq viljo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mesind%C3%BCs
Pääle tuu sai Mozart tundaq suurt rõõmo mõndsi ummi töie hääst vastavõtost, innekõkkõ tulõ nimmada "Võloflüüti" (midä eski tuu lühko ao kestel, miä jäi edimädse ettekandmisõ ja Mozarti ärqmineki vaihõlõ, mängiti pall'o kõrdo) ja "Väikest müürükantaati", midä edimäst kõrda kannõti ette 15. märtekuu pääväl 1791. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääle tuu tetti sääne tuli ala, mis liha ilostõ ar küdsä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Pääle tuu timä naas’ hin’näst tundma, et sään’e jo olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tuu tä kõõ an'd' rahha soldatile, muq unolõ, saat' ilosahe kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tuu võeti Rēzeknen 1917. a. vasta aoluulinõ otsus, et Latgale piät tõisi Läti piirkundõga kokko kuuluma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Pääle tuu ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle tõist ilmasõta alanu mõtsavelendüse sälätagutsõs olliva elujõvvulidsõ talu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pääle tõsõ klassi lõpõtamist tahtsõ Jakob jälq kodo minnäq, agaq ka tuud juttu taheta-s kuuldaq võtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Pääle tõutegemise raot’i võsu arq ja pan’ti kuioma, kuuq pis’tü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle umbõs 150 aastaga pikkust (1541–1699) türkläisi valitsust osan Ungarin integreeriti Ungari Habsburgõ monarkiaga ja timäst sai Austria-Ungari katsikmonarkia (1867–1918) üts puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
** Pääle urbõpäävä tulõ jälki kõva paastunätäl, kuna lauldaq tohi-i ( strastnaja nedelja ). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
Pääle vahtsõ-aetaka tulõ viiristmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle vii või pangin hoitaq viil tõisi vedelüisi vai näütüses liiva, siini vai muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Pääle ärqkuulmist nõssi tä pall'o inämb avvo sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääle ütel' sysar: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle ütel’, et ku olt halv, syss min mant, ku olt hüä, syss istuq kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääle ütte aastakka Salzburgin lätsiq Leopold ja Wolfgang Itaaliahe ni jätiq Wolfgangi imä ja sõsara kodo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Pääliin Teheran om riigi kõgõ suurõmb liin nink poliitilinõ, kultuurilinõ, äri- ja tüüstüskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääliina siiä panni, Tallina küll siiä tassõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Pääliinas sai Širaz . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pääliin oll' Konstantinoopol, midä inne oll' kutsut Bütsandsis ( Byzantion ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%BCtsants
Pääliin om Lima . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peruu
Pääliin om liin , kon ommaq maa (näütüses S'aksamaa vai timä liidumaa, Šveidsi vai timä kantoni, USA vai timä osariigi) korgõmbaq riigivõimu- ja valitsusasotusõq – parlament, valitsus, riigipää (presidendi, kuninga) residents. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4liin
Päälkirigi um olõman: http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Päälkiri tundus kül jälle, a meelega pantu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Päälkirän hindän om joba kats´ kotussõnimme. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Pääl meid olõi rahvast nii paksustõ ku all meid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü, alomaedsõn jaon ehk kõtukooban siitmise riistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Päälmädsen jaon ehk rõnnakooban ommaq süä ja täü , alomatsõn jaon ehk kõtukooban siidmise riistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaheliha
Päälmäiste silmälaudo all saisvaq silmävii näärmeq, kost pisaraq vällä tulõvaq, miä silmi kõikaig niisutasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Päälmäne jalavarrõ jago ehk kints om ütest luust, ent alomanõ jalavarrõ jago ehk siir katõst luust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Päälmäne käevarrõ jago om ütest luust, ent alomanõ käevarrõ jago katõst luust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4evars
Päälmäne puul lasti vallalõ ku suitsu vällä lasti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Päälmätse huulõ pääle tul’l joq vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päälmätse jao sisen lövvämiq ka hulga väikeisi käsnäkeisi, kohe pututamisõ närve otsaq sisse tulõvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Päälnaha paksus om mitmõsugunõ: kõgõ paksõmb om timä jalatalla all ja peopesän , kõgõ ohõmb lõvva , põski , otsaesitse ja silmälaudo pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Päält Kareli es olõ poisi inne aoteenistüst püssä esiki käen hoitnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Päält Malle sanna palli viil savvusann 12. radokuul Põlva vallan Puuri külän. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Päält Taalmaa Indreku mängvä «Kuurort Ruusa» tükün paikligu rahvanäütlejä Põlvast, Verioralt ja Ruusalt: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Päält Võromaad pututavidõ ettekandidõ oll’ juttu ka muust Eestist, viil kõnõldi lüüdiläisist, isuriist, vepsläisist, Tornio-oro suumlaisist ja tõisist õdagumeresoomõkeelitsist rahvist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Päält 1979. aastaga riigipööret om Iraan islamivabariik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Päält 100 aastaga vannudsist sannakombist vanal Võromaal saa teedä muuseume arhiivehe korjat juttest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Päält ettekandit, õdagupoolõ kell 15.30 tulõ savvusanna-tsõõriklaud, kon arotõdas, kuis savvusanna edesi uuri, kuis teedüst kokko korjata ja kiä ja kuis tuu man avitas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Päält hariligõ sukkõ-kindide lövvüs tuu kraami seeh ka peris lustlikkõ as’akõisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Päält inemiisi loomulikkõ ja kunstkiili kõnõldas ka eläjide keelist ni matõmaatikan , loogikan ja informaatikan tunnõtuist formaalsist keelist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Päält jahtomist viideväq aita vai sahvrehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Päältkaejana näkk’ tä viko, midä tetti näütüses vintsitrossi pandmisõ man, ja mõtõl’, et tah omma kül üte puupää kuuh. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Päältkaejidõ jaos om sport hariligult mäng vai meelelahotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Päältkaejidõ lemmikus sai Kääpä kooli tükk «Tühi asi». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Päält kasvi, alt oll' kõva jaq terveq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Päält katsakümne aastaga saa tagasi, ku timmä säet’i üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päält keraamigastuudio om käümä tougatu mitu spordiettevõtmist orienteerumisõst mäesuusalaagrini vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Päält 38kilodsõ ja kooni aastadsõ oina elonkaalukilost mastas kats eurot. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Päält kohusõtundõ ei nõuta midägi ja välläoppamisõ kõrraldas kah Cista esi, a Kääriku jutu perrä om häid tüüliisi armõdu rassõ löüdä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Päält koorilauljidõ ast pidol üles hulga inemiisi tüütarõdõn ja väikumbidõ püünede pääl ja pido püütäs õks kõrralda' niimuudu, et kõik saassi üten lüvvä' ja laulda'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Päält kotusõmurdidõ või keele seen ollaq ütiskunnarühmi, klassõ vai subkultuurõ kõnelduid alambkiili vai sotsiolekte (ka släng ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Päält kultuurkapitali ja Vana Võromaa kultuuriprogrammi tugõsi konkurssi ka Põlvamaa umavalitsuisi liit ja Kanepi vallavalitsus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Päält kuumusõ tulõ ka kiholaisi ja parmõ käen «tsipõlda». http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Päält kõgõ saasi riik kaivanduisist rahalist kahh’o. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Päält kõnõluisi, nii poolõ nelä aigu õdaguspoolõ, tulõ savvusanna-tsõõriklaud. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Päält 500 lehekülega raamatun omma seen pia kõik Adsoni kirotõdu luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Päält lihavyytõ tuu riide om vetoriide. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päält lõuna kellä katõ aigu lätt päiv edesi Põlvamaa talurahvamuuseumin Karilatsin, kon tetäs vallalõ näütüs “Savvusann – mi uma sann” ja kõnõldas aastaga joosul savvusannu hääs ettevõetu tegemisist. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Päält lõunat kellä katõst kooni viieni kõnõldas aastaga joosul savvusannu hääs ettevõetu tegemiisist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Päält muguq kasvi, alt oll' kuiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Päält mõskmist tull’ hinnäst vihaviiga yle uhta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Päält naht’si om saagovin katõ nädäli peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päält nelä tunni pikil ettevõtmiisil soovitamiq pruukiq vähämbält kattõ tõlki. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
«Päältnägijan» kõneldi, kudas noore inimese om langevarjuge lennukist nigu jahukoti alla visatu ja sandis tettu ja sis mede oma Eesti kohus tiip absurdse otsusse, et na om esi süidi, sest karassive ju lennukist vabatahtliguld vällä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Päältnätä lihtsä asja võiva tõõnõkõrd väega tähtsä olla. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Päält oll maaga [mullaga] kinni katõt. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Päält ommaq luuq üte nahaga katõtuq, miä luu-nahas nimitetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Päält opmist naas' tä tüüle ahukaadi ammõtin Frankfurdin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Päält paigapäälitse rahva pand hinnäst kirja ka pääliina ja suvõpääliina inemiisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Päält palotamist nõst’ Aivar mustaspalanu ja värvilidses lännü vaabaga kausi katlahe. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Päält pido laulõ loodami sinnä ti rõõmus panda ka hulga muid võrokeelitside laulõ nuutõ. http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Päält pildiklõpsu ja hüväste jätmist es näe Eric näid inämb kunagi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Päält pulmõ miis läts tüühü, naan’e maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päält revolutsiooni võeti esä sõtta ja pere jäi nälgä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Päält sulas, a põhi om kõva. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Päält suvõülikooli söögitarõ um võimalik Haani pääle süümä minnäq ka tõisihe söögikotussihe vai ostaq süvväq poodist. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Päält sõaväke om piaaigu egä nädälivaih vähämbält üts ülesastminõ olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Päält timä oppas kandlõmängu ka Kambergi Kersti. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Päält toda andsõ latsi meelytä, et nä hinnäst mõskõ lasõsi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Päält tuud Mooste rahvamuusigakuul kah, kolm päivä nädälih oll’ kimmähe oppamist. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Päält tuud, 2009. aastal, võisõgi tä oppajas kandidiiri. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Päält tuud jäi rassõdõ haigõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Päält tuud, ku üts tutva naanõ uma kolmõ latsõga kotost är pagõsi ja Külli tälle elämist otsõ, naas’ tä hinnäst harima, kuis saasi säändsit hädäliisi rohkõmb avita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Päält tuud mindäs ütenkuun sanna ja iloõdagulõ Plaksi küllä Tuulõpesä tallo. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Päält tuud pantivaq ülikooli raudvärehtiq ilma armulda kinniq ja kiä ildas jäi, tuud inämb sisse es lastaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Päält tuud saava nä etendüst kah nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Päält tuud tetäs ka DVD pidolik esitlüs. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Päält tuud tull’ ka majjaj. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Päält tuud ütel’, et põllumehe ello või ellä külh, ku hindäl nutti om ja palgaliidsi pidämä ei piä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Päält tuu es võtaq timä inämb uma eloaig tsilka viina suu sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Päält tuu, et bussijuhi omma tubli, teemi tüükuan egäsugutsit imevigurit Suumõ, Ruutsi ja Norramaalõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Päält tuu jaetas tsipakõsõ ka võrokeelidse latsihoitmisõ kogõmuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Päält tuu jääs är pall’o tühja tüüd nii veterinaaril ku vallaammõtnikõl. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Päält tuu, ku viimäne uma talu hobõnõ är Tartudõ vorstivabrikudõ saadõti, es tulõq esä inämb tarõstki vällä, jäigi haigõs ja kuuli pia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Päält tuu lõi tä ka vaktsiiniq kanakoolõra (pastörelluus) ja tsiberi kadsu vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Päält tuu lövvüs pall’u mitmõsugumaidsi mehhaaniliidsi haavu, miä omma tettü massinidõga elämiisi sissesõitõ man. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Päält tuu oll’ Pärnät Karstõ poodijuhataja, võtt’ naasõ ja ostsõ Jõgõra küllä tarõ. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Päält tuu omma Jaanal hübriidi ehk F1 sordi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Päält tuu paki mi inemise hulga mõttit, kuis mi umma kultuuri arõnda, näütüses lõõdsamuusikat vai kultuurioppust, a Uma programmi mõtõ om tukõ innekõkkõ kultuuri päält kasunut ettevõtlust. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Päält tuu plaan põllumajandusministeeriüm väikeisi talopidäjit inämb tukõ ka maaelo arõngukava rahast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Päält tuu võit terve leheküle kirja panda, midä nä kõik mõistva: ummõlda, süvvä tetä, väega häste kõrda pitä…» http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Päält tõvõtõrjõ uur veterinaar piimäkarju: kas ei olõ lehmil leukoosi vai brutselloosi? http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Päält ummi latsõlatsi om Leili umas võtnu viis kasulatsõlast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Päält vabassaamist läts' tä vabatahtligult Nõvvokogo Liido sõaväkke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Päält võro ja seto keele om kurgupeethellü ka pall'odõn tõisin maailma keelin, nt araabia , malta ja mitmin indiaani keelin, a ka soomõ keele välläütlemisen (nt anna olla [annaq olla]) ja inglüse , esiqeränis briti inglüse kõnnõkeelen (nt a little bit [ə liql biq]). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Pääluu om sälgroodso otsan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Pääluu üt’el’ vasta, et ma olõ Idol’ski Seerets, tuu ol’l üt’s süüjä sään’e, et vot ku ti k’äude pallo pit’e pallõldõh, syss meil om kah tuuh ilmah ker’gep. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päämidselt arotõdiq tuud, määne võisiq tullaq edimäne võrokeeline laulupido "Uma Pido" 2008. aastaga suvõl Põlvan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Päämidselt omma müügin Võro instituudi välläandõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Päämidselt ommaq alanpuul üles loeduq keelevaihõq, miä ommaq olõman olnu terve vana lõunaeesti keeleala pääl ja midä põh’aeesti keele murdin ei olõq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Päämidselt opas' tä vanno kiili, pääle tuud viil s'aksa kiilt ja maatiidüst septima st tertia ni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Päämiis Saarõ Evar: http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Päämiis lei suurõ vasaraga, a timä, käänd kokko kette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Päämiis nüüd istup tooli pääle, tõse söövä saisu 17 ," ja vahtsevä esi salaasi 18 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Päämine haavu tegijä puiõlõ om inemine esi. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Päämine hädä om tuu, et lae omma är hämmätünü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Päämine lektor om pallu mulgi kiilt uurin keeletäädlane Karl Pajusalu. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Päämine põhjus oll’ tuu, et tä oll’ opnu pääliinan Tondi sõakoolin ohvitseeris. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Päämine põhjus om tuu, et sääne turism ollev halv näide püsümisele ja lahkev är viil viimädse jao näide esierälist kultuuri. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Päämine vaih om tollen, kohekotsilõ ehitedes keres ja kuimuudu om sannalava pantu, ku ussõ päält sisse kaija. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Pääministre Grószi Károly sai Moskvan kokko Gorbatšovi Mihhailiga , kiä olõ-õs tuu vasta, ku Ungarihe tetäq mitmõparteisüstem ja lubasi, et Nõvvokogo Liit ei sekä hinnäst Ungari asjohe vaihhõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Päämiseld mängiti väikekanneld ja rahvakanneld. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Päämiselt om sääl pääl Anu ende laulu, mille sõnu om aviten kohende esä Ants. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Päämiselt tuust, mida heng tund, ku luudus umma aastatsõõri tege. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pää muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päämädselt mängeväq sääl Lennoni John (rütmikitra, laul), McCartney Paul (basskitra, laul), Harrisoni George (soolokitra, laul) ja Starri Ringo (trummiq, laul). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
Päämädseq rahvapilliq ommaq kiilpilliq tarr, sitar ja kheitšek nink puhkpill nai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Pää mõsti inne puhtas (seebiga), kere lasti seebiga üle ja naati vihaga hõõrdma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Pään olnu punane hari nii kui kikka hari. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Pää om inemise vai eläjä iho jago , mink külen ommaq hariligult silmäq , kõrvaq , nõna , suu ja ai . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4
Pää om säält tullõn nigunii lämmi (kiräkeelen: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/inne.htm
Pääossa mäng Tammiste Riin, tõisi ossõ mängvä Hõrna Maarja, Linnusõ Artur, Juhkami Enna, Sisasõ Kerli, Pisukova Ainiki, Kesoneni Helena, Metsma Mari, Kahuski Päivi, Noorsalu Indrek ja Kahuski Niilo. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Pääpeestri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääpreemiä Kaarsalu Kadi, 11. c kl, Põlva ÜG (“Ussõ pääl üteld”, kokko säet Kauksi Ülle loomingust, oppaja Punaku Maia). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Pää pääle oll tsirgulõ kirotõt, et vyyral maal om koolnu kuningas nälgä ja kurapoolitsõ siivo pääle oll kirotõt, et om koolnu papp nälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää pääl kutsutas iho karvo hiussis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Päärnitsa ol'l puusli päiv, tuuperäst paastõti riidine päiv. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Päärätt - Hää pääle sanna päähä panda, et pää ja likõ hiussõ külmä es saanu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/73-pearatt
Päärüüli ol’liq kuurmah rõivastõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päärüüvli pagõsi arq Sibirimaalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pää sisen om ai , pää külen nägemise, kuulmisõ, haisutundmisõ ja maitsmisõ riistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Pääsüük pomkide ja matustõ aigu om kiisla, kutja ja munaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päätnitsariide: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päätähtsä oll', õt sai hikõ vällä aia, mõskõ ja ka lihha suidsuta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Päät’nits om kõõ in’ne jakapäivä tuu riide. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päävakene ol’l t´s’uut’ nõsnuq ku paakar’(u)ss lei külä seeh klop’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päävarahoitja latsõlats pidi vaiva nägemä, et mähkmit tekütä ja prügükastist sai kah mano haartus. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
"Päävä aigu kuna nii pallav om, et täi, pää pääle arr palas, - milles ta sis ei higonõ?" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Päävä joosul tetäs tüüd ka vähämbin tsõõrõn. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Päävä kanasõ q kadsadi q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Päävä katõ-kolmõ peräst tulõva külänaase ja toova kausiga putro vai saia, tulõva kaejatsilõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Pääväkavva saa kaia www.karularahvuspark.ee päält. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Pääväkene kukk´(?) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/42.html
Pääväkene ooda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääväkene, pästä minno! http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Päävä kiistkit keeräteh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Päävä latsõ q lakk´a läävä q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Pääväl iks um kats huult: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/3.html
Pääväl jalq vaja käümä minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pääväl omma ilma undsõ, a üüse om taivas sakõstõ tähti täüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Pääväl pahandus. tul’l väü õdagu kodo, päev jo pahanuq, et üts pas’siiba jo sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päävä lõpun tull’ muidõ hulgan sääne uudis, et pall’o Soomõ latsõ omma juhtunust väega är hiitünü ja vanõmbil tulõ näidega kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Päävä lõpõt' Mõnistõ kuul:noorõ kõnõli laulu ja tandsu vaihõlõ tuust, midä nä suurõst pääst tegemä nakkasõ ja aroti, miä om patt. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Pääväminekil tulõ suur punkrihaardmine ja lahing mäekülle pääl, millest võtva ossa Kaitsõliidu Antsla ja Põlva malõvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Päävä mõtõ om küdsänü seo aastaga joosul, ku Võro Seldsi VKKF rahvas ja tõsõ võrokõsõ omma esi kokkosaamiisil (tsõõriklaud, keeleseminär, suvõülikuul, listi-arotuskotusõ Internetin) arotanu uma asja ajamisõ tulõvikku. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Päävä nõsõminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Pääväpaistõ timahavadsõ radokuu lõpun omma tuu tunnistajas. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Pääväpalvõ : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Pääväperi üleväst: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Päävä peräst tuu saisund egäl juhul inämb es kehti. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Päävärekord oll’ 280. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Pääväs". http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Päävä sissejuhatusõs kaijas, kuis sanna kütmine käü ja alostusõs kõnõldas, miä aastaga joosul om sanna-asjun sündünü vai toimõ saanu . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Pääväste vahedõga panni ma tähele, et poigõga kanal jääs poigõ vähämbäs. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Pääväst osa võtma oodõtas savvusanna-huvilidsi nii Võromaalt ku kavvõmbalt. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Pääväst osa võtminõ massa-i midägi ja kõigi arvamiisi ja ütenlüümist oodõtas väega. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Pääväst päivä üts`sama - Sarvik näpu vaihõlõ ja jälki kellä nelä bussi pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Pääväsüstemi hod'otäheq ja kääbätshod'otäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4v%C3%A4s%C3%BCstem
Pääväsüstem sais kuun Pääväst ja tähetiidüsliidsist objektest (muuhulgan Maa , mink pääl miiq elä), miä ommaq timäga manokiskmisväe läbi köüdedüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4%C3%A4v%C3%A4s%C3%BCstem
Päävä tiid pite kõ käve joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Päävätsõõri laulu Päävätsõõri laulu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/
Päävätsõõr’ nakas’ mõtsalatvu taadõ vaoma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Päävä täpsemb kava saadõtas lakja 7. juunil. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Päävätõusu aigo näivä pakõja joba nõida neile takah kihotavat suurõ musta kikka säläh ja ilmatu suur nui käeh. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Päävä tüt’rel ol’l ris’t kaalah ja ris’ti man ol’l pungakõnõ ja pungakõsõh ol’l kat’s kop’kat rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põdra Ernst määräti riigi sisekaitsõülembäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Põdrasamblõtii om mõrruv külh, a om kah hää abilinõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Põdratapja Puhja OH TE ULLU RUMALA! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Põdõja tennü helü vasta ja üts must kass karanu läbi paja tarrõ, saanu tõbitsõ sängü man hallis habõnikus, ja naanu larmitsõma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Põh'a-Ameeriga maisõmaa lõunõjako kutsutas Kesk-Ameerikas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Ameeriga
Põh'a-Ameeriga om üts kuvvõst maisõmaast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Ameeriga
Põh'a-Atlandi Lepüngi Organisats'uun (inglüse keelen North Atlantic Treaty Organisation ( NATO ), prantsusõ keelen L'Organisation du Traité de l'Atlantique Nord ( OTAN )) om sõaväeline allianss, minkalõ panti alos 4. mahlakuu pääväl 1949 Põh'a-Atlandi lepüngi vai Washingtoni lepüngiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/NATO
Põh'a-Iirimaa: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
(Põh'a-Iirimaa ku umaette ütsüs oll' luud Iirimaa valitsõmisõ säädüsega – Government of Ireland Act; 1920). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Põh'a-Iirimaa, miä om 1/5 saarõst, kuulus Suurbritannialõ ja tuu pääliin om Belfast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Põh'a-Iämeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Põh'a-Iämeri om kõgõ vähämb suurmeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-I%C3%A4meri
Põh'a-Korea , ammõtlidsõlt Korea Demokraatlinõ Rahvavabariik om riik Hummogu- Aasian Korea puulsaarõ põh'ajaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Korea
Põh'a-Koread toetiq Nõvvokogo Liit ja Hiina Rahvavabariik , Lõunõ-Koread Ameeriga Ütisriigiq , Ütiskuningriik ja tõõsõq õdagumaaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_s%C3%B5da
Põh'a-Korea puulsaarõ põh'ajaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea
Põh'a-Mariaaniq ommaq saarõq Vaiksõ suurõmere põh'aosan, miä ommaq assotsiirünüq Ameeriga Ütisriikega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Mariaaniq
Põh'a-Mariaanõ pääliin om Saipan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Mariaaniq
Põh'a-Pakistanin ommaq väega korgõq mäeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Põh'a-Tai mägidseq maaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Põh'aeestikeelitsin jutõn tarvit' tä mitmit vanno sõnavormõ (elo, sino, hää, pääl,tõine, tulivad, olivad), miä mitmilõ Põh'a-Eesti inemiisile tunduvaq joba võõraq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Põh'ahummogu-Tsiberit uurõn joudsõ luutidõ, põhja lindavidõ tsirgoparvi ni tšuktšõlt kuuldu põh'al arvosaamisõlõ, et Põh'a-Iämeren Põh'ahummogu-Tsiberi rannigo ligidäl om suur' saar' ni tä tekk' kimmäs tollõ ligikaudsõ asukotussõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Põh'a- ja lõunõnabal om õnnõ iä ja lumi, lämmäl maal jälq sata-iq ilmangi lummõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Põh'alasitsa karv om pehmeh ja siidine, lõunõlasidsa karv om jämmemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Põh'ameri on meri Õuruupa maisõmaa ja Suurbritannia saarõ vaihhõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27ameri
Põh'anaba om must täpp s'oo joonissõ keskel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27anaba
Põh'anaba vai põh'apoolus om punkt põh'apuulkeräl, kon Maa püürlemistelg lõikas Maa pinda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27anaba
Põh'anukan om ka linnoväli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Põh'apoolinõ nabajuun om põh'alakjusõ 66°33'38" pääl ja lõunõpoolinõ nabajuun lõunõlakjusõ 66°33'38" pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nabajuun
Põh'a puul om luudusligus riigipiiris Põh'ameri ja Õdagumeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Põh'asaamikeeline vikipeediä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Põh'asaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 15 000–25 000 inemist Lapimaal ( Norran , Soomõn ja Roodsin ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Põh'aveeren om hulga liivarando. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Põh'aõdagu alaq vai Põh'aõdagu territooriumiq om ala Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Põh'aõdagujago, midä kutsuti Ungari Kuningriigis panti kokko Habsburgõ valduisiga, kiä valitsiq ku Ungari kuningaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Põh'aõdagu puul ommaq Andõ mäeq, lõunõ puul ommaq Amazonasõ vihmamõtsaq, keskel om suur llanosõ tasandik ja hummogu puul Orinoco jõõ delta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Põhiharidusõ sai VR Võro algkoolin 1920-27. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Põhikaardi pääle sai sõna «lagja» kirotõt pehmendüsmärgiga (lag’a). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Põhikooli 4. klassin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Põhilidsõq instituudi tugõjaq ommaq olnuq Kultuurkapital, Hasartmängomassu Nõvvokogo ja riiklinõ programm "Lõunaeesti kiil ja kultuur". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Põhilidsõq nättüseq, midä õigustiidüs uur, ommaq inemine , ütiskund , riik , õigusnormiq ku ütiskundliidsi protsesse säädjäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95igustiid%C3%BCs
Põhilidsõq sõnaraamaduq, kost saa teedüst võro keele kotsilõ, ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5naraamat
Põhimõttõlidseq mahepõllumeheq pelgäseq, et riigi raha meelütäs suurõ osa harilikkõ tallõ öko pääle üle tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
«Põhimõtõ um õks sama: alomanõ kivi sais paigah ja päälmine käü ümbre,» selet’ Hollo Agu. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Põhisäädüs oll' Iiri Vaba Riigi põhisäädüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Põhjaligun artiklin kirotadas, mändse omma Võromaa inemiisi arrvusaamise suidsusannakombist ku egäpäävä elo osast ja kuis kaijas sannakombide ku kultuuriväärtuse pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Põhjuisist kõnõl’ Tulviste Hele: http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Põhjus oll’ lihtsä: suvõülikooli kõrraldaminõ võtsõ Kanepi raamatukülä vidäjä Margna Epu võhma är ja hamõ es saa tuus aos valmis. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Põhjus om tuu, et suurõ asotusõ ostva süüki riigihankõga ja võit muidoki tuu firma, kiä kogo söögikraami kõgõ odavamba hinnaga pakk. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Põhjus tollõn, et üleminevä suvi oll’ viläsaak väega hukan,» seletäs Kõivu Jaak. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Põhjusõs, mille Orava latsõq Põlva asõmal Tartohe keskkuuli kääväq, om agaq olnuq just tuu, et hummogu Oravalt Põlvalõ lihtsalt es saaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Põhjusõs om muuhulgan tuu, et pall'oq kristlasõq tiidväq taad pääst ni taa om pant pall'odõhe ilma kiilihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Põh´a-võromaalasõna kiréldäs LK kodomaa maastikkõ, suuri ni väikeisi inemiisi, hengeas´ost om tää meistri ütsiolõkist kirótamisõl. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Põh’aeesti keelest om vabahelle kokkokõla kaonuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Põh’aeestläne ei tii toda. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Põh’amaiõn omma karvadsõmba pini, sis tullimigi siiä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Põimuaigo oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põimukuu algusen sai valmis suidsusannafilmi DVD. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Põimukuu lõpun jõud film ka internetti, tuud saa sõs kaija Eesti vaimlidsõ kultuuriperändüse nimistün vana Võromaa suidsusannakombidõ man. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Põimukuun käve muuseumin televisioon ja võtsõ üles üte sannaluu Prillitoosi saatõ jaos. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Põimukuun 1868 naas' Jakob oppaja amõtin tüühü nink jäi tuu tüü pääle neläs poolõs aastagas - 1872. a. lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Põimukuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu
Põimukuun 1944 tull’ vinläne sisse ja Pärnät võeti vinne sõaväkke. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Põimukuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs naatas vilja põimma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu
Põimukuu perämädsel puulpääväl küti kümne aoluulidsõ Võromaa sanna umanigu uma savvusanna küläliisi silmi all kuumas. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Põimukuu perämädsel puulpääväl olli kümmekond sanna vana Võromaa eri nukkõn küläliisile valla. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Põimukuust süküskuu keskpaigani om näütüs üllen Moostõ mõisan folgikuan, süküskuu tõsen poolõn ja rehekuun oodõtas näütust kaema Põlva keskraamadukokko ja märdikuun saa näütust nätä Seto talomuuseumin. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Põimukuu tõsel nädälil om Haanimaal suidusannanätäl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Põimukuu vai mädäkuu vai lõikuskuu om aastaga katsas kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu
Põimõ rükä ja sälätakah tulli, saisiq, nigu soeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põkats. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Põldu harri, midä um aastasato mi kandihn tettü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Põld väegaq kasvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põlgastõ kultuurimaja iloõdakil om Väino sakõ küläline. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Põlinõ maamiis Pulga Jaan om uman „Hoitmise laulun” tuud vaiht seletä pruuvnu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Põlinõ mõts ja põlinõ usk käävä’ kokko. http://blogs.station.ee/channel/24768
Põlinõ mõts olõ-i alati sääne, nigu inemise arvasõ’. http://blogs.station.ee/channel/24768
Põlisrahvaq usõvaq, et tuu om suurõ trummi helü, midä lööse Suur Vaim Manitou. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Põlli kaes üle ja hindas Seto Käsitüü Kogo puult kokko kutsut 5 inemist. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Põllo Helgi kõnel muuseumi sanna aoluust, uuriti sanna ehitüst, opiti kohaligu vihameistre käe all sannavihta tegemä ja kõnõldi juttõ sannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Põll tulõ tuvva’ inne 30. juulit 2014 kas Mikidämäe vallamajja , Obinitsa Seto Käsitüü Kogo kontorihe vai Verska Käsitüüseldsi Kirävüü tüütarrõ, a võõdas vasta ka’ viil Kuningriigipäävä hummogu inhvotelgih kooni’ kellä 11.00-ni’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Põllumajandusministeeriümil olõ-i huvvi uurmiisi tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Põllumajandusministeeriümi toidu- ja veterinaarosakunna toiduohutusõ büroo pääas’atundja Peipmani Elsa ütel’ pahandamisõ pääle: http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Põllumajandusministeeriüm ütel’, et meil omgi ebasoodsa piirkunna toetus ja tuuga piässi kõik rahul olõma. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Põllumajandusministri Võromaalõ tulõmisõ survõ all teivä Talina ammõtnigu otsussõ är: sannan savvutamist nä tunnistasõ, ku tuus om ehitet eräle sann. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Põllumajandus om eläjide ja luumõ kasutaminõ söögi , söödä , kivvu , kütte vai muu saamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5llumajandus
Põllumehe omma mõtsatsikoga hädän Mõtsatsia juuskva ütest nurmõst tõistõ, egält puult pistva midägi põskõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Põllumehe pidi ostma minevä keväjä seemend ja väetüst lainu pääle ja tuu iist sügüse vilä kimmä hinnaga maaha müümä. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Põllumehe piässi ka esi tsipakõsõ ummi nurmi kaitsma. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Põllumehe tahtnu teedä, kas piät vilä kipõlt är võtma vai lask ilm tuud rahulikult tetä, a ilmatarga väega kimmäst vastust ei anna. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Põllumiihi käeh omma jo kõgõ suurõmba reservi riigi kaubandusdefitsiidi parandamisõs! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Põllumiis tä olõ-s, tuu jaos jakku-s aigugi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Põllu olli kyik nöörikeisiga ar jaetu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põllu pindala rehkendämine nii tsirkli, juunlavva ku ka muudsampi mõõdiriistuga ei taha kuigi mi peris põldõga klappi. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Põllupindre päält haina võidsõ ka põima ütskyik kelle põllu vahelt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põllu pääl kaes, et vyyras miis lätt müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põllu pääl kasutõdas miiq maal hariligult rüki (noist saa leibä ), kesvi , kaaro , nissu ja kardohkit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Põlluq olliq kyik nöörikeisis aetu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põllu veereh, koh tuu toonikurg elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põllõ man piat olõma umblõja nimi ja lühkokõnõ jut umast põllõst. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Põlva : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
17 Põlva Kultuurikeskusõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
10.00 Põlva Liina Puhkpilliorkestri jõud herätüsmängult liinalava pääle. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
11.30 Põlva Mandoliinide orkestri. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
1965 - Põlva Piimätuutidõ kombinaadi vahtsõq huunõq saiq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._rehekuu_p%C3%A4iv
Põlva Spordikuul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva Talorahvamuuseumin Karilatsin um latsõvangõr`, mink põh`an vannikõnõ turba- vai samblõpuru jaos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
1979 - Põlva Talorahvamuusõumist sai riiklinõ muusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Põlva Talurahvamuuseum «Tsia jätsevä maaha tävveligu «miinivälä», inne latsi leeväpäivä aimi morokamarat lapjuga kokko!» pahand’ Põlva talorahvamuusõumi juht Roobi Reet muusõumi moro pääl kurja tennüide mõtsatsiko pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Põlva allõv sai liina staatusõ 10. põimukuu pääväl 1993 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva bussi piletihind om 31 krooni. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Põlvahe om tulõtõrjõ havvaplatsi vaja? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Põlvahe tuldas kosja. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Põlvahe um uuta paljo aokiränikkõ egält puult Eestist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Põlva ja Võro maakunna kuurõ ütine keväjäkontsõrt Põlvan II Uma Pido lavastaja om Raivo Trass Valmis om saanu Uma Pido DVD! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Põlva ja Võro maavalitsusõ', Võro instituut, Põlva vallavalitsus, Põlva muusikakuul, Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus, Põlvamaa ja Võromaa umavalitsuisi liit ja pallo' Põlva ja Võro maakunna seltse ja asotuisi inemise'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=26&Itemid=45
Põlva ja Võro viikaitsõ pääinspektor’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Põlva jahiseldsi juht Veetsmanni Aare ütel’ mano, et timä kodokülän Rasinal aiva pini mineväaasta üte ilvesse puu otsa ja üts miis löüdse vanast laudast ilvessepesä kolmõ pojaga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Põlva kandih tiidvä pia kõik, ku kimmäs koorijuht Lokko Külli om. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Põlva kandin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Põlva kandi nal’amiihi pääväl Põlgastõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Põlvaka võissi är unõhta süändümise kaonu Lepiksoni Suur-Võrumaa mõttõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
1990 - Põlva kerko man tetti vallalõ mälehtüskivi opõtajilõ Schwartzi Johann Georgilõ ja Oldekopi Gustavilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/27._lehekuu_p%C3%A4iv
Põlva khlk. rhvl. ; sdn. A. Ritsing. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Põlva kihelkonnan... http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Põlva kihelkonnas.. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Põlva kihlkund , 1894.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Põlva kihlkund om vana Võromaa ja võro keeleala süä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kira.htm
1997 - Põlva kinon Võit oll' perämäne seanss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._joulukuu_p%C3%A4iv
Põlva köstre oll’ suur’ viinamiis’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Põlva latsiaia Mesimumm folklooriansambli Käokiräs om valmis saanu DVD-plaadi ummi laulõga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Põlva laulõga? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Põlva liinan om (2006. a. saisogaq) 6 kuuli: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva liina pindala om 5,5 km². Saisogaq 01.01.2005 elli Põlvan 6440 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva liina päivi peetäs ega aastaga lehekuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva liinapää terehtüs ja pidohummogu kohviserpämine . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Põlva liin om Põlva kihlkunna ja põrõhõlladsõ Põlva maakunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva lähküdsen hukka sai. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Põlva lähkült Kähri küläst Laanõ talost peri Smithsoni (Holtsi) Leila (29, pildil) võitsõ timahavadsõ Hendrik Adamsoni murdõluulõ võistlusõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Põlva lätsi”. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Põlva lõõtspillikooli vidäjä, Sabõrna lõõdsamiis Tartese Heino ütel’, et Kikka Karla om kimmähe säänest avvu väärt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Põlvamaa Talorahvamuuseum Karilatsin kuts rahvast puulpäävä, hainakuu 28. pääväl kellä 11-15 kaema ja opma, kuis tetäs suidsusanna ahju. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Põlva maakunnah sai seokõrd preemiä Orava kooli luudusainidõ ja inemiseoppusõ oppaja Kiviti Kadri (50). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Põlva maakunna jahimiihile anti katõssa soelaskmisõ lupa. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Põlva maakunna koolilatsõ’ teivä’ Umalõ Pidolõ kingitüses pia 2000 ritsikpilli ja pilli meisterdämise oppusvideo. http://blogs.station.ee/channel/24768
«Põlva maakunnan om märk «Rohelisem elu» ja Võru maakunnan «Uma mekk», kats esisugumast asja, mõlõmbat pidänü pruukma tervel vanal Võromaal,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Põlva maakunna vanõmbinspektri Lõhmussõ Viktor ütel’ häste Räpinä valla kotsilõ: joba tõist aastakka tetäs Köstrimäel puhtas vanna kalmuaida. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Põlvamaa ku säändse nimetämine om ( naaratas) määntsengi mõttõn filoloogiline probleem. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Põlva maavalitsusõ kultuuritalitusõ päälik Aasa Piitre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Põlva maavanõmba kotus om olnu hüppelaud suurtõ poliitikahe. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Põlvan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/inne.htm
2010 - Põlvan Indsikurmu laululaval oll' tõõnõ võrokeeline laulupido Uma Pido . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._lehekuu_p%C3%A4iv
Põlvan ja tõsõ uma Haapsalun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Põlvan kuulutõdas 19. märdsil 2014 vällä Uma Pido sõnomitalgu tulõmusõ' ja saias kokko Mikita Valduriga. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
1960 - Põlvan luudi suur ehitüsorganisats'uun Põlva Kolhuusõ Ehitüskontor (KEK). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._radokuu_p%C3%A4iv
Põlvan oll` tuukõrd ker`koopõtaja Kimmeli Jüri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
«Põlvan oll’ joba 1972. aastal, tuust omma mul pildi olõman,» kõnõl’ Tartes. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Põlvan om küländ kõrralinõ staadion ja Mesikäpä Hall, kon saa käsipalli , korvpalli ja võrkpalli mängi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlvan om ujula ja trenni saa tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
1926 - Põlvan panti Vabahussõa mälehtüssambalõ nukakivi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._rehekuu_p%C3%A4iv
1989 - Põlvan tetti vallalõ Hurda Jakobi monument. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/22._hainakuu_p%C3%A4iv
1969 - Põlvan tetti vallalõ Indsikurmu laululava. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1928 - Põlvan tetti vallalõ Vabahussõa mälehtüssammas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._hainakuu_p%C3%A4iv
1991 - Põlvan tetti vallalõ vahtsõnõ Kultuuri- ja Huvikeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/28._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1989 - Põlvan tetti vallalõ vahtsõst kõrda tett Vabahussõa mälehtüssammas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._hainakuu_p%C3%A4iv
1978 - Põlvan toimu Eesti kodouurjidõ kokkotulõk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/17._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Põlvan tulõ vahtsõl kuul kolm turundusõ oppust jne. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Põlva om kuulsa uma käsipallimiiskunna Serviti poolõst, miä om üts Eesti parõmbit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva om liin Põh'a- Võromaa keskosan Orajõõ alambjoosul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlva osaühingu kar’an. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Põlva poodi läbi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Põlvast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Põlvast 12.20 ja Võrolt 12.45. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Põlvast om Võrolõ 25 km ja Tartohe 50 km, liinast lätt läbi Tarto - Petseri raudtii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Põlvast peri perimüsmuusik Hainsoo Meelika. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Põlva surnuaida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Põlva talorahvamuusõumin Karilatsin omma vanaperädse joulu-tegemise (kooni 20.12.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Põlva ütisgümnaasium tõi lava pääle saajalgsõ, kiä pidi uma saa jalaga tandsma. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Põlvili maah väega pallõldi pekod: jummal, hoia räüsa iist! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Põlvini põrises, titini tirises, pääle titi timmermanni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
Põlvini põrises, titini tirises, päält põlve löö põradit? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
Põlv om jala osa, miä jääs jalavarrõ alomadsõ ja päälmädse jao vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lv
Põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen sais üts vallalinõ luu, miä nimitetäs põlvõkeeris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lv
Põlvõq nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põlõt sõsar. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Põl’g’ pingi ar, niq hiit’ kerikust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põnnõv aig oll`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Põnnõv välläpanõk om Hinokate man Kalve Toomase tettü ilmadu moodsa lambi, mille materjalis om üräski jüretü mõtsakuiv saarõpuu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Põnõvamba kildakõsõ Kaika Suvõülikoolist korjami kokko tulõvahe Uma Lehe numbrihe ja ka võrokeelitsehe raadiosaatõhe. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Põnõvat kaemist-kullõmist piäsi jakkuma nii aoluu-huvilidsilõ ku ka näütüses noilõ, kiä pidävä Pulga Jaani, Ilvesse Aapo ja Rahmani Jani võrokeelitsist laulõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Põraaigu inemiseq käüväq kabõliaian ja toovaq tarrõ paiu ossõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Põra om sääl inne suu.» Kama Pikse sõnno perrä om päält kaardi valmissaamist lihtsä esi nuu paiga läbi kävvy, mille kotsilõ Internetin vana-ao jutt ripus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Põra om vabakutseline kiränik ja Urvaste vallalehe päätoimendaja. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Põraq lätvä keeletiidläisi arvamiseq kül mitmõlõ viirde lakja, a päämäne om iks tuu arvamine, et Lõuna-Eestin parhillaq kynõldavaq murdõq ommaq üte hinnäst mitte rahvana välläkuulutanuq, a täämbädseni umakiilsenäq püsünü rahva kynnõpruuk´. http://wi.ee/voro/
Põraq om joba niguq künnivõistlusõga: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Põratsõl aol ei tulõ sääne asi külh jutuski, et kiäki hendäle võõra rõiva sälgä pand. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Põratsõs om kveeni keele kõnõlõjit veitüs jäänü ja ku midägi tuu keele alalõhoitmisõs ette ei võeda, või taa kiil kolmõkümne aastaga peräst vällä koolnu olla. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Põra ütlese väega pall’u noorõ, et nä ei taha ja ei saa Võrumaal ellä, selle et tan ei olõ tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
- “Põrgohe lää paabapudsajide perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Põrgu" ( Inferno ), "Purgatoorium" ( Purgatorio ) ja "Paradiis" ( Paradiso ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Põrguh ka om hüä, ku õnne ar' jovvat harineda. http://www.setomaa.ee/
Põrguh käümine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Põristiva sääl Valgjärve ümbre, ildampa linnas’ eski helükoptõr, a mast om jo tsipakõsõ kavvõmbal ja meil olli tulõ är lastu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Põrmadohe laota linaq lak’ka, niq nakka pes’mä, et paklaq vällä, pakla vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põrmadomõskjallõ ka andas: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Põrmand olli kõigile pehme voote 14 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Põrmandu alt löüti tarõsuurunõ kivi Põrmandu alt löütü kivi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Põrmandu talaq panti joq sõs ärq, ku hoonõt naati tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Põrn lagundas mittetarviliidsi veretäpikeisi ja täl om tähtsä kotus tõvõkimmüssüstemin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5rn
Põrn om sälgroodsoga eläjide (muuhulgan inemise ) iho jago , miä om kõtukooba ülemädsen osan kur'al puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5rn
Põrotas ussõ pääle, et las sisse jaq annaq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põrot’ leti pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Põrsa sünnüse inne immä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=932
Põrõhõla näütäse luudusõmärgi, et keväjät om uuta päält 20. märtsi, ku lumi nakkas sulama. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Põrõhõlla ommaq tarvitusõl sääntseq ületseq internetitunnussõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Clene_internetitunnus
Põrõhõlla om 186 riigi seldsiq ICRC puult tunnustõduq ja IFRC-n täüsliikmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Põrõhõlla om sääl huunõn Museum Gustavianum - muusõum, kon või nätäq ülikooli aoluuga köüdet asjo, Augsburgist saad kunstikabinetti ja Vanast-Egüptüsest perit asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Põrõhõlla om tuu Camposanto kalmistu õdagugaleriin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Miiksi vald Tarto maakunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miiksi_vald
Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Urvastõ vald Võro maakunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urvast%C3%B5_vald
Põrõhõllatsidõ maakunnapiire perrä kuulus Vahtsõliina vald Võro maakunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5liina_vald
Põrõhõlla võivaq taad tunnust kõik tarvitaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/.org
Põrõlt om mu elu tävveste rahuldav ja lepinguosalistel kah. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Põtru peremehel olliq saami saapaq jalan, a säändsest rahvast nigu saamiq timä kuuldnu es olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
1993 "Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
"Põud ja vihm Põlva kihelkonnan nelätõistkümnendämä aasta suvõl", Talliin, Eesti Raamat, 1987 , katõpääle Lõhmussõ Aivoga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Põud om tuu, ku määntsengi paigan sata-iq pikkä aigo (kuid vai eski aastit) vihma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5ud
Põvvat ja Pettai Viljar. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Põõna alt puulliuhka üle ussõ tõõsõ põõnaniq panti jälq pulkõgaq säänä list. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- Pöet pää, mis sa tahat? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Pöha picken, häja meye pöldu hüvvä ölje allan, ninck hüvvä päh otzah ninck hüvvä terri sisseh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Pöhen’di ma edimält uma maja kyik’ ris’tiviiga tsiugi arq ku siiäq sis’se tul’li. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pööon piat, da näe-ei? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=885
Pöörähüt silmä pääst arq, et meid ei piä ristiinemise nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pöörähüt’ umal tütrel pää otsast arq, kuivas ahoh arq, võt’t jalq tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pöörähüt’ umal tütrel pää otsast, kuivas arq, jakas lehmäsitagaq, lambasitagaq jalq otsa, õks võt’t tuu üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pöörälaul: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_03_laul.php
- "Pööräq pükse, kargaq kaatsu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Pööräq püksõ, kargaq kaatsu!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püdse omma nii jämme ku hagu, hainapress ei taha tõnõkõrd rulli alusta, ei võta noid varsi häste vahele,» oll’ tä käegalüümise meeleolun. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Püdse siimne omma joba maha lastu ja angõrpistilõ miildüs kah illatsõmb niitmine,» kaivas’ Vaidre Endel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Püdälit saa-i ka niisama hoita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Püha Jüri sõitnu uma soega minema ja kah kõik tõso lännuva är. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
- Pühapääväne päiv läts ruttu müöda, heitsi õige varakult magama, et ierpäävä varra üles tulla, tüöhü minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pühasekene ryndu pääle, puuvõisi pühäse all palas üüd ku päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühendedi ärä k¼ik viimäne, ma ole kerikun paƒlu `kõrda käind. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Pühendedäs ker'koh veerbakõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühhi puiõ elo omma roitlõja kah rassõs tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Pühhi–tähtpäivi valigu puhul om põhilidsõlt jääd noidõ mano, mink maausolinõ tähendüs ja kumbõq ommaq teedäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Pühi pääle kaq, ku arq tolmus! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühi tulõ, leibägiq olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühi tulõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühke arq viielt verstalt tii, kedägi es lasõ liiku, pand vahiq tii viiri pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühke ja mõsk’ Mikul syss hindä arq ja lätsi mõlõmba jalq kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä' mehe' aga, kes sääl manasterih ellevä, es taha ka tuud, et vägimiist käperdädäs ja nimä lasiva tälle kirstu tetä ja panniva timä kirsto, et rahvas timmä inämb putto es saasi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Pühä Franciscus palvõtaman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Assisi_Franciscus
Pühä Il'kandra ol'l sääl maanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Ilja ol’l lännüq iho taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Iljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Iljä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Ilkandra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Ilmä ol’l tesva miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Istváni basiilika (kerik), kon hoiõtas Ungari riigi luuja kuning Istváni hääd kätt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
"Pühä Jaan'kõnõ, anna nu minulõ terviist." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pühä Jaani üöl panti egakõrd Jaanituli pika valta otsa kest õhi=hauda palama, ja kaugõlt ümbre aija vilä aeti kõik kari, lehmä, lamba, tseä, ja hobõsõgi, ümbre Jaani=õhi=tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Pühä-Jüri om nigu hobõstõhoitja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Jüri pilti viidi ümbre kar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Jüri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Jüri ütel soelõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Katariina oll` katoliiklusõn üts` nelätõistkümnest hädän avitajast, minkperäst ülistiväq tedä nii priistreq ku poeediq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Pühä Maar'a võt't poja käest hindäle arq kats nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Maarja esiq naas’ laskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maarjal olliq kõ inne kuurõivaq, ku tõisil naisil viil olõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maarja läts sanna, niq ütel’ naisilõ, et arq te kaegui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Maarja maada pite. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/13.html
Pühä Maarja maranid. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pühä Maarja mi maama. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/3.html
Pühä Maarja, mino maama! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Pühä Maarja ol'l ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maarja oll ka käünü valgõ särgiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Maarja paja ala! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Pühä Maarja perve pite. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Pühä Maarja perä pääle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/60.html
Pühä Maarja perä päält! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/27.html
Pühä Maarja pääle ilma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/2.html
Pühä-Maarja sordil om kõ rassõmb, syss huu-sordil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maarja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a es usuq sedä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a läts ris’tmisega päävä ette, ni saakis hukada arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a lät’s jal pakku edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a lät’s sin’näq ni üt’el’, et lupa no sa uma van’nih mu last ka mõskaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a ol’l tulnuq mäe seest väl’lä ja Pat’skohvka jyyh ol’l mõsknu suu arq ja ol’l jäänuq timä n’ago rät’i pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Maar’a pagõsi uma pujagaq, et juudiq tap’iq pal’lo pois’slat’si arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a saigi rüüli majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’a üt’el’, et võtaq sa mu lat’s üs’kä, viska uma ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’ja naas’ pallõma, nigu aposteli saanuq ka timmä matma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Maar’ja süt’üt’ timä käe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Migulakõnõ, kasvata no! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Mihala kerik om tuu rahaga tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Mikul läts tälle appi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Piibli , miä sais kuun Vanast ja Vahtsõst Tõstamendist, om Jumalast inspireerit, ainugõnõ pühäkirätõtõ ja krõstligu elo standard. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Pühä Pikne heränes üles umast puhkamisest Võhandu jõõst, selle tulõ tedä kohnki Pikse puult putut kotussõhn terehtä ja anniga meelehn pitäq. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Pühä Pikne heränes üles umast puhkamisõst Võhandu jyyhn, selle tulõ tedä kohnki Pikse puult putut kotussõhn terehtä ni anniga meelehn pitäq. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
Pühä Risti liigutõllõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/28.html
Pühä Vaimu vastavõtminõ, minkast and tunnistust kiiliga kõnõlõminõ, and meile perändüseosa taivadsõn kuningriigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Pühä Võhandu ja timä algusõkotus aoluun ja rahva mäletämisen. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Pühäh raamatuh olõvat üleväh, et õgaüts saa sääl kaq tuudsamma tüüd tegemä, mis siihki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä härg mürräs pühä pedajan? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Pühä inemine jagi andit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä inemisekene, Jeesus vai kiä tä ol’l, lät’s üle suu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäjyy ots oll` löütü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Pühäjõgi pääleq nakkas? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Pühäjõõ tennämine. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Pühäjõõ veeren elänü rahvas om aastasatu pidänü jõkõ pikse kodos. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Pühäjõõ viirt pite tulõ ka matk. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Pühäk, Ah tsusku külh…, Kalmunäio, Vihmatark, Peko, Imede ime. http://setokunst.ee/valjaanded/
Pühäkiri näütäs, et ma taha kuningatütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä_ks Maarja, mi maama! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/13.html
Pühä_ks no Maarja, mi maama! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Pühä_ks no Maarja, mino maama! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/19.html
Pühä_ks no Maarja perve pite. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/19.html
Pühämees naarahutnu - ja ku kodo lännü, sis oll ristkabloni [pastalde ristpaelteni] är hämmänü [märjaks teinud] jala. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Pühäne oll kah üteh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pühäne pandas ryndu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäne tuvvass tarrõ, pandass peräpin’gi pääle, lavvarät’t ilosahe ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpaiga ja egäsugumadsõ ilosa kotussõ luudusõn omma parhilla roitlõja-lõksi – kiä käü sääl ütsindä, kiä sõpruga, kiä määndsegi suurõmba kõrraldõdu jõuguga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pühä prahipaik? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Pühäpäiv, 13.08 9 loengu (Kuksi Ants, Haki Jaanus «Võrokeeline kodo», Lõbu Terje «Määnest hariduspoliitigat tetti Võromaa koolin Eesti Vabariigi aigu», Liini Enel, Helmi Teet «Võro keele pruukmisõst Veriora ja Räpinä valdun» jt). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Pühäpäiv (lühendedült Pü ) om nädäli säitsmes (perämäne) päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCh%C3%A4p%C3%A4iv
Pühäpäävädse päävä latsiprogramm koolimaja man 11.00 – 12.00. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Pühäpäävä hommogu ma jovvai ker’kohe min’näq, kõõ lät’si t’s´ässonahe, pan’in kün’dlekese palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Pühäpäävä hummogu olli sängün pikäle, ku ütekõrraga käve üts mailmatuma kõva kärgähüs,» jutust’ Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Pühäpäävä (27.08) hummuku oll` õhun neli kraati lämmind, a maapinna pääl oll` null` kraati nink hain oll` külmänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
- Pühäpäävä inämb kohvikut ei olõ, a päält tsihilöüdmise-matka om väiku kohvivahe koolimajan õks. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Pühäpäävä ka keriguaigu palas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpäävä kooni kellä 17.00. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Pühäpäävä ku keriguaig ol’l läbi, syss soo rahvas, miq tul’li õkva kivitiid kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpääväl sai ka ristjatsõ ja' Soobol läts mõtsa ja otsõ soe üles ja kuts kostma36, ristjatsilõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Pühäpäävä lõuna-aig oll olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpääväne päiv oll, rahvast käve mie suure külä seest ja ka muijalt mie poole kokko ku' kiks. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Pühäpäävä ol’l kyik’ kerigu aig jumala iih põlvilõ maah ja lugi vär’sse ja kumar’d. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpäävä piat olõma lavvarätt ka lavva pääl ku süvväss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäpääväss pandass iks paremb - kirjugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Pühäpäävä teedüsletti inämb vallalõ ei tetä! http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Pühäq ommaq kui käsinikaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäq püdseq, kõllõq kõivoq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Pühäse ala pandas, ku naatas koolõtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäse iih palli. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pühäse panni pingile, laudlina hiidi ala, künnel palama pühäsele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Pühäsit majja kõõ kor’jus mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäst tuud joht peetä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühäs’ luuq kokko, puhas’ pääle, sai veel ilosamb tütrik ku inne ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Üri küsüs, mis nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Üri küüsüs, et midä tiq tän’tädeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Üri küüsüs, midä ti no tän’tät, vet ma teile an’ni süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä-Üril kakas’ ar poolõq habõnaq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühä Üri üt’les, et ar ti öüd’sihobõsit putku, a vahil om üt’s varsakõnõ, söögeq tuu ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pühüs / Sannalina - Tettü läbimõstu linatsõst rõivast, mõõdi: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Pümme-Katrõ oll’ vaenõlats ja vanno Mõnistõ laulõ opas’ tälle vanaimä, kiä tedä kasvat’. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Pümmega näe ka-i midagi, last ar hindä ka rüüvlil tappa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Pümmeh nakkas ikäv kah. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Pümme kana löüd kah suutävve. http://www.setomaa.ee/
Pümmesikk: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
"Pümmesikk, ma viä sinno!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Pümmetädi-luu kirot’ Mõnistõ oppaja Visla Lehte üles 1960. aastil, abis olli koolilatsi vanõmbidõ ja vanavanõmbidõ mälestüse. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Pümmetädi mõistsõ ka häste tasso. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Pümmetädi oll’ säändene inemine, kes tundsõ kavvõndast är, kes timä manu tulliva. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Püm’me ol’l, kedägi ei näeq, ei kuulõq, väsünü ol’li, lasi maahha, ni jal jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Pürämiidi põhi om hariligult nelinukk vai kolmnukk (a või ollaq määne taht hulknukk). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCr%C3%A4miid
Pürämiid om ehitüs, mink välimädseq pinnaq ommaq üte ütidse tipuga kolmnukaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCr%C3%A4miid
Püss. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Püssäruuh om väävli , hüdse ja kaaliumnitraadi (salpiitre) sego, miä häste plahvahtas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCss%C3%A4ruuh
Püssäruuh palas kipõstõ ja tuu tulõmusõs ommaq kuumaq gaasiq ja tükükeseq, midä saa pruukiq kuuli liikmapandmisõs püssän vai tulõvärgi tegemises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCss%C3%A4ruuh
Püssä vasta putunõssa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/31.html
Püssü ei olõq noh! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Püst pimme öö olli, musta pilve landsiva kui tonte takan ajamisel taiva all, õdangu poolt hommongo poole, usinaste edesi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Püsü-i-ks putsai meil puusa päällä! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_01_laul.php
Püvi pidi iks kanast parõmb tsirk olõma.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Püvvetäs tuust aost viisa' saia' ja' Petserimaalõ sõita', õt ummi haudu pääl kjavvu', tutvit ja sugulaisi nätä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Püvvä jänes kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püvvämi edespitegi huvitavit inemiisi siiä kutsu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Püvvämi sündsä ja mõistligu arotusõga saiaq sääntse artiklidõ sõnastusõ, minka osalisõq nõun ommaq ja miä and eräpoolõlda edesi kõik tähtsäq faktiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Püvvämi tuu väe sis kinni, tulõtami tarkuisi miilde ja hoiami näid iks meelen. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Püvvämi väikeisi talomiihiga iks rehkendä, et mi näid väega ei sekä – Võro turu pääle mi köögiviläga konkuriirmä ei lää. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Püvvä näide jaos kõgõ olõmah olla ni avita ja näid õnnõligus tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Püvvät vaiksõlt ja tassakõistõ edesi minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Püä ar, nii võta villaqki hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püüdjäs oll’ Orava-nimeline Tilsi miis. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Püüdjä tegevä suurõ sõlmusõ, kost rebäne pidä läbi minemä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
Püüdjä’ hoidva kummastki otsast nüürä, a rebäne käüse käpildõ ümbre ja küsüs: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
Püüdlille, härjäkene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Püüdsemi uma kraami laati õkva Saksamaalõ purjetavalõ Möwele. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Püüdsemi õngõga vai leeväkorviga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Püüdse suurõ kara kinni, pand kyik kapla, tulõ õdagu kodo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püüdse vasta aia, et täl haridust õnnõ kuus klassi, a kõrra kuun latsilõ Leninist-Stalinist kõnõlõmisõ jaos olõki-s haridust vaia. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Püüne pääl näütsi hinnäst trupi mitmõlt puult Vanalt Võromaalt: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Püür'd' püksõ, karas' kaatsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Püürd aida vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püürde käügin leiq inämbläisi juhiduq nõvvokogoq Petrogradist minemä Vinnemaa Aotidsõ Valitsusõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oktoobrip%C3%B6%C3%B6req
Püürd hobõsõ ümbre ja jalq kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püürdsõnaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Püürdüq Migulal kyik rõivaq muaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Püür’d’ arqki tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Q. Kiigelauda, kaagelauda, pääl kats kaanelauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Qin Shi Huang (秦始皇, 259 – 210 i.m.a., sündüden pant nimi Ying Zheng ) oll' Qini riigi keisri aastagil 246-221 i.m.a. Aastagal 221 i.m.a. sai täst ütsidse Hiina riigi edimäne keisri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qin_Shi_Huangdi
Qingi Hiina 1820. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qingi_d%C3%BCnastia
Qingi dünastia (hiina keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qingi_d%C3%BCnastia
Q tähendäs säänest õkk-muudu hellü sõna lõpun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulit.htm
Quandt võidõl` rahvakombide ja rahvaluulõ vasta. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Quandtõ kotsilõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Quebec om Kanada provints. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Quảng Bìnhi provints om 1. järgo valitsõmisütsüs Vietnamin Lõunõ-Hiina mere veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qu%E1%BA%A3ng_B%C3%ACnhi_provints
Quảng Bìnhi pääliin om Đồng Hới . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qu%E1%BA%A3ng_B%C3%ACnhi_provints
Qīng Cháo) oll' perämäne Hiina valitsõjidõ dünastia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qingi_d%C3%BCnastia
RAHVAKALLENDRI TÄHTPÄÄVÄQ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
RAMin olli 1994. aastast. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
RAM tahtnu tulla laulma 11. lehekuul. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
RATSAROOSI - litsakas naistõrahvas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
RAVVANÕ MAA, PUITSÕ' PINDRE'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
RKM II 225, 326 (17) < Karula khk., Kaagjärve k/n., Lüllemäe al. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
RKM II 44, 96/8 (16) < Meremäe v., Uusvada k. – S. Lätt < Maria Murutar, u. 65 a. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
RKM II 11, 509/10 (6) < Puhja khk. - Liis Pedajas < Anna Lina, s. 1884 (1947) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Emäjõe kajuja olliva, nuu olliva toonuva piibli - tõene puul saksa keeli ja tõene esti keeli, lugemine sääl lehe pääl. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
RKM II 11, 537/8 (7) < Puhja khk. - Liis Pedajas < Vidrik Naarits, üle 90 a. (1947) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Kui hobene om ärä varastedu, võta lavvaväits, mes ütesä tsiga om ärä tapnu, võta tuu jälg, mes maha om jäänu, võta siit nuka päält ja tõese nuka päält, nuketi risti, sis om kamumitsan, ei saa koegi minnä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
RKM II 11, 538/9 (8) < Puhja khk. - Liis Pedajas < Vidrik Naarits, üle 90 a. (1947) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Ristipäeväl lääp riibup tiide päält puru ehk karja jälgi ja söödäp lehmäle sisse ja lehmäle mõjub tuu, tuu om tõste kraam. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
RKM II 208, 167 (2) < Põlva khk., Adiste k., Mäeotsa t. - Erna Tampere < Hilda Kuklas, 62 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kui noorõl kuul tapõtas tsiga, sis liha ei sula', liha rägises, vanal kuul sis liha sulas. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
RKM II 208, 147 (50) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, Kollatsioneeris Mare Kalda Mul olli käe pääl nilge, niisuur valu oll, et es jõva' koski olla'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 148 (53) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000), kollatsioneeris Mare Kalda Kalmusõ juuri mõni vei, et kui är kuias, pulbris hõõru' kõhurohus. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 148 (54) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kui kopsu' haigõ' olliva', sis tetti tiid kaaraolist, kolmõkõrralisõst rohost, verehainast, palokobrikost. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 147 (48) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kui käsi katski lõigati, panti härmävõrku pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 146 (45) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kuukihä külmä, päiväsapp sato. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
RKM II 208, 138 (22) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Lambit pöeti vanast neli kõrda. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
RKM II 208, 146 (44) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Linnutii näütäs linnudel valgõt, ku nä' üüse läävä'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
RKM II 208, 136 (12) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Rüämaarjapääväst naati rükä külvmä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
RKM II 208, 146 (46) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Suurõtii veerest kor'ati kolmõkõrralist rohto (nõmmeliivatii), inne jaanipäivä pidi korjatama. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 147 (51) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Varvastõ vahele panti sammõlt, rüäjahu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 147 (49) < Põlva khk., Eoste k., Plaki Ala t. - Erna Tampere < Liisa Plakk, 81 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Verihaina kor'asiva' tiid tetä', kui suur köhä oll. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
RKM II 208, 124/5 (9) < Põlva khk., Himmaste k., Haigri t. - Erna Tampere < Emilie Aedmaa, 88 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Vanal kuul om iks kuiv aig, ku sõrmõ ka är' lõikat, sis paranõs ruttu är', aga noorõl kuul ei paranõ'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
RKM II 208, 101 (34) < Põlva khk., Himmaste k., Hansu t. - Erna Tampere < Liidia Hurt, 44 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kui vanaperemiis või perenaine surõs tävvel kuul, sis pidi uvvõl peremehel olõma hää õnn, kõkkõ küllält, an'd tävveliselt üle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
RKM II 208, 479 (8) < Põlva khk., Miiaste k. - Erna Tampere < Daniel Haidak, 68 a. (1966) Sisestas, kollatsioneeris ja redigeeris Mare Kalda 2006 Vanaemä oll ka all Lutsuoja veereh nännu', et poiskõnõ juusk jõe viirt pite ja kaonu' är' silmi all, õkva enämp ei olõ' ollu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
RKM II 208, 334 (6) < Põlva khk., Valgesoo k., Järvemäe t. - Erna Tampere < Samuel Kolsar, 85 a. (1966) Sisestas Ave Tupits 2000, kollatsioneeris Mare Kalda Kui pihelgas äitses, sis om kesvätegu, kui pedäjakasu luuka, sis om kesvätegu, kui kadaja tolmase', sis om tatregutegemine. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
RKM II 225, 606 (1) < Sangaste khk, Tagula k, Mudasilla t – H. Tampere < Linda Kits (59 a), 1967. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
RKM II 22, 217 (9) < Setumaa, Kolovinna k. - Liis Pedajas < Tomna Kass, 59 a. (1949) Sisestas USN, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Mastera oro kivi om, sääl arstas latsi, sinna mine, korra läät, riie jätetäs sinnä vai vaotedas last kivi pääl, pandas sõs raaha, kingtus iks jäätäs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
RKM II 59, 595 (5) < Setumaa, Lõkova k. - Maria Linna (1956) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis Mare Kõiva 2005 Ku lats oll jo nii vana, õt pidi käüma, a viil käuma lää-s, sis ülti õt latsõl omma kammidsa'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
RKM II 30, 258 (913) < Setumaa, Mäe v., Usenitsa k. < Setumaa, Järvesuu v., Tonja k. - Veera Pino < Irina Pino, s. 1896 (1949) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis Mare Kõiva 2005 Ko veiga om määne vihhas' pini, veiga tük(ü)s külge ja hauk jah, sis nõsta' rüvvi vai katas'niki hand üles ja rapuda' ja ütle': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
RKM II 59, 600 (10) < Setumaa, Pihkva obl., Petseri raj., Pankjavitsa kn., Lõkova k. - Maria Linna (1956) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis Mare Kõiva 2005 Ku vanast latsõlõ kualõgi kotusõlõ haigõt sai, sis tull lats hoitja mano, õt tuu puhusi ja lugi sõna pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
RKM II 30, 309 (2) < Setumaa, Vilo v., Lõkova k. - Maria Linna < Maria Linna, 38 a. (1949) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis Mare Kõiva 2005 Vanast kui verevä värmiga kas langu, rõivast vai ka munnõ värmiti, sis kui kijäki läts värmjä mano kaema vai küsü, õt mis sa siih tiit. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
RKM II 22, 267 < Setumaa, Vilo v., Ojavere k. - Maria Linna < Maria Linna (1943) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis ja redigeeris Mare Kõiva 2005 Noh, kui alosti edimält põimda, sis hiidi risti ette, muidogi tollõ mõttõga, õt Jummal avitasi ar' s'oo rassõ tüü ka höste lõpulõ viiä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
RKM II 28, 31 (20) < Setumaa, Vilo v., Ojavere k. - Salme Lõhmus < Maria Linna, 40 a. (1949) Sisestanud Eve Ehastu, kontrollis Mare Kõiva 2005 Üts naane olli kohe mu emä käest küsünu, et kas te kasutütrel om lats, ma mõtli õks no' minnä', mu looma' ei lää kõrda. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
RKM II 364, 391/2 (1) < Vahtsõliina kihlkund , Miss'o vald, Kivioru külä - K. Salve < Therese Raudmann, s. 1904. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
RKM II 317, 467 (48) < Vas. khk., Mäenuka k - P. Voolaine (1975) Sisestas Pille Sääsk Kangas mähetas iispäiv, tõõtõpäävä pandas ots kinni, nitsehe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
RKM II 59, 580 (22b) < Setumaa, Lõkova k. - Maria Linna (1956) Sisestas Eva-Kait Kärblane 2005, kontrollis Mare Kõiva 2005 Kidsil oli' uma' sõna' ka, õt ku' noid pääle loeti, sis arvati abi saavat. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
RMK Aegviidu-Ähijärve matkatii lätt kaivandusõ perve pite. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
RMK abige om Lilli luudusmaja sii aaste uvilistele valla suvi läbi: http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
RMK võtt iks väega hulga mõtsa maaha. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
RUITLSÕ OLAVI: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/veeb.htm
Raadiolainidõga saadõtas lakja raadiosaatit, midä inemiseq saavaq kullõldaq raadioaparaatõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raadio
Raadio mäng Aivaril kah põllu veereh, kül Elmarit ja klassikat ja poliitigasaatit. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Raadio om signaalõ saatminõ raadiolainidõ (elektromagnõtlainidõ) abil, miä ommaq sagõhussõga mõnõst kiloherdsist kooni 3 THz. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raadio
12 Raadio-oppus, puutüü-oppus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Raadiosignaali võeti kah är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Raadist aidu ja püssämiihhi õks pelätäs, a tõistmuudu Petserehe saa-ai'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Raadovits om lihavyytõ perämädsest pühist nädäli peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raakvakolga kaitsepühak on Nahtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raamadu "CIA World Factbook" perrä: pärsläisi 51%, asõrbaidžaanlaisi 24%, gilianõ ja masenderaanõ 8%, kurdõ 7%, araablaisi 3%, belutšõ 2%, luurõ 2%, türkmeene 2%, tõisi veidemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Raamadu «Varjuliste puie all» om kokko säädnü Kepi Õnne, keeletoimõndaja oll’ Allasõ Tiia. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Raamadugõsõn omma nii eesti- ku võrokiilseq luulõtusõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Raamadu hind 12 eurot. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Raamadu jaos valisi Tartes vällä huvitavamba juhtumisõ pillimiihi elost, mängmisest ja pille tegemisest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Raamadu jaos valitas vällä 20-30 huvitavambat. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Raamadu- ja teedüslaud. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Raamadu katsk tulnu ka aastaga peräst sinnä tagasi ja tahtnu vannamiist ar surmada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Raamadukogo hoonõq ehitediq 1820–1841. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Raamadukogondus om raamadukokõ tegevüs- ja ainõvaldkund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raamadukogondus
Raamadukogo om UNESCO maailmaperändi nimekirän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Raamadukogotiidüs uur raamadukokõ putvit asjo, teedüse kokkokorjamist, kõrdapandmist, alalõhoitmist ja lakjalaotamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raamadukogondus
Raamadu kokkopandja and lühkü ülekaehusõ innembi pruugitu ja täämbäse päävä kuntsest sannan, man omma inemiste käest eri aigõl korjadu jutu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Raamadu kokkopandja ja kunstnik om Margna Epp, päämine fotokunstnik om Kalve Toomas. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Raamadu kujol: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Raamadu mõtõ om anda Võromaa pernaisilõ umast söögist inämb tiidmist. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Raamadun " Liber Abaci " tutvustas Fibonacci niinimmat indialaisi muudu ( modus Indorum ), midä s'oo ilma aigu kutsutas araabia arvotähis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Raamadun anti muuhulgan lahõndus hüpoteetilidsõ jänesside populats'ooni ideaaltingimüisin kasumisõ probleemile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Raamadun omma jutu ja luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Raamadun omma pildi ja jutu paarikümne seo kandi talosanna kotsilõ, juttõ om ka turistitalodõ savvusannust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Raamadu panni kokko rahvaluulõ-uurja Järve Risto ja Hagu Paul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/inne.htm
Raamadu perämädsen osan om ärq näüdät köüdüs ütejuuri ja arvoteooria vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Raamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Raamaduq, kost või lukõq taast aost, ommaq: http://wi.ee/voro/
Raamaduq 5-10 tegeleseq jagodõ ja proports'uunõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Raamaduq 11-13 tegeleseq ruumi geomeetriäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Raamaduq 1-4 tegeleseq tasapinna geomeetriäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Raamadutegemise pääle läts’ aigu neli kuud – tetä sai õnnõ tüüst vabal aol. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Raamadu tegijä uutva, et Võromaa inemise saatnu ka ummi vanno tiidmiisi söögitegemisest, -kombist ja süükest ni nal’a- ja tarkusõjuttõ, miä köüdedü vana ao söögitegemisega. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Raamadu välläandja om Võro Selts VKKF. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Raamadu välläandja omma Underi ja Tuglasõ kirändüskeskus ja Võro instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Raamat Eesti pühhist kotussist No om olõman raamat «101 Eesti pühapaika» – seo säädse kokko rahvaperimüse uurja Kõivupuu Marju ja andsõ vällä kirästüs Varrak. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Raamat ilmu 1801. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Raamatin ommaq mõistidõ välläseleltüseq , postulaadiq (aksioomiq), lausõq (teoremiq ja konstrukts'ooniq) ja lausidõ matõmaatilidsõq tõõstusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Raamatit lugõ tä külh, lemmikuq ommaq kygõsugumadsõq reisikiräq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
«Raamat massõ sis kolm-neli kruuni, triibuga tsialiha kilo 40 senti ja Eesti Naasõ telmine kah, mul om nii meelen,» ütles Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Raamat näüdäs' vahtsõ arvosüstemi praktilist kassu tuvvõn näüdüssit raamadupidämisest, mõõtõ tõsõndamisõst, intresse rehkendämisest, raha vaihtamisõst ja tõisist rakõnduisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Raamat ollõv sääne kotus, kos targa oppasõ ull’õ. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Raamat om kujondõt Adsoni hindä tsehkendüisiga, minkast inämbüst olõ-i varramba är trükit. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Raamat om pühendet Heino Sikalõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Raamat sai kõrraga väega kuulsas ja taad panti ümbre ka võõrihe kiilihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Raamat soovit' arvõ kirotamisõs tarvitaq arvotähti 0-9 ja posits'oonilist süstemmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Raamat tulõ põhilidsõlt võrokiilne, eesti, soomõ ja inglüsekiilse kokkovõttõga värviline album - seod pidänü saama ka vällämaa küläliisile kinki. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Raamat tulõ trükist vällä tulõva aastaga sügüse. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Raamatude sai hulga põnõvit pilte: mõisa kutsarist jne. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Raamatuhe om kor’at võistlusõ parõmba luu, toimõndaja om Laube Kadri, pildi tsehkendi Navitroll’a ja Hanslepä Pia. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Raamatuist ja koolist, rohkep küll tõisilt latsilt ku oppajilt sai tuu eesti kiil opitus. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Raamatukõsõ peräotsan ommaki mynõq puhtaq leheq, kohe uma jutuq üles tsehkendä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Raamatul olessi sis mõjjo ja tähendüst, ku tedä piässi altkäe ja hirmuga otsma ja ostma. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Raamatulõ om pildiq joonistanuq Kärt Summatavet, kinka pildiq ommaq kül ilusaq ja soomõugrilidselt mõistatuslikuq, a umõta veidükese pall`o kavvõdal vannu lõunaeestläisi mõttõilmast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Raamatulõ sai pantus pia 150 lõõdsamängjät Teppo Augustist täämbädse pääväni vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Raamatulõ ummaq pantuq seminääriettekandõq ja mynõq jututarõ kynõlamisõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Raamatun " Disquisitiones Arithmeticae " (1798), tõõst' Gauss (1777–1855) ärq kruutvastavussäädüse ja arõnd' vällä kruutvormõ teooria (muuhulgan tõi tä sisse kruutvormõ komposits'ooni). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Raamatun kõnõlõt sa kah kõgõst hääst, a sis üts päätükk om tuust kah, miä om halva juhtunu ja olnu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Raamatun om hulga esieräliidsi vanno pilte ja dokustaatõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Raamatun om juttu ka lõõtsu võikimängmisest, midä om Võromaal tettü joba päält 40 aasta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Raamatun om ka halusit mälehtüisi tuust, kuis kolhoos kõik talo riista, eläjä ja maa är võtsõ, Liivi esä sunniti perrega talost är minemä ja kõik tuu vanaesä-vanaimä süäme murdsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Raamatun om kirän ka sanna lugu – savvusanna aolugu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Raamatun omma kah pildi, kuis mõisatütär istus korvtoolin… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Raamatun om nii välläkujonu teemadõl kirotõduid juttõ (vanaimä-vanaesä mälehtüse umast latsõiäst), a ka peris vahtsit ja esieräliidsi asjo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Raamatuq: http://wi.ee/voro/kiranigu/jan-rahman/
Raamatust «Kauka jumal», kos Mogri Märt sihen om, kirjutep ta sedäsi: http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Raamatust «Kuis vanal Võromaal eleti» omma ümbre jutustõdu luu «Kahru sündümine» ja «Mille eläjä ei laula». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Raamatust loedu’ jutu’ teevä’ inemise meele ja keele rikkambas. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Raamatu tegijide iismärk omgi saia raamatuse egän kihelkunnan kõneldu sõna. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Raamatut näüdätäs 25. märdikuu pääväl kell 15 Võro instituudin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Raamatut om tõlgitu umbes katekümnese kiilde. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Raamat võeti koolitõdun Õuruupan häste vasta ja tä mõot' tugõvahe mõttõluku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Raatus ( s'aksakeelitsest sõnast rathaus - raadimaja) oll' vanast (ja om mitmõn paigan s'oo ilma aigogi) maja, kon käve kuun liinavalitsus (raat). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raatus
Rabamine, minkal olõ-i lõppu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/diss.htm
Rabivere järv, Anutakse laugas) - Kasetuka järv - Kasse laht (Kasselaht) - Kassepa järv (Kassepa paisjärv, Kassepa II paisjärv) - Kassiniidü järv - Kassioro järv - Kasti lahjuke (Kasti rannajärv) - Kastjärv (Kurtna Kastjärv) - Kastjärv (Uibo Linajärv) - Kasuli järv - Katri luht (Katre laht, Kotre laht, Kotri laht, Katra järv) - Kaugjärv (Kautsjärv) - Kauksi järv (Antsla Kauksi järv) (Kauksi paisjärv) - Kauksi järv / Vanaküla järv (Kauksi paisjärv, Kiviotsa järv, Kauksi Kivijärv) - Kaunissaare veehoidla - Kaurijärv - Kauru järv - Kaussjärv (Rõuge Mõisajärv) - Kautla järv (Kautla Saarejärv, 1. http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Racibórz om Lõuna- Poola liin, kon elli 2014. aastagal 55 818 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Racib%C3%B3rz
Radokuu lõpun 1945 naati Säksa sõaväen olnuid viimä Sõrvõ, et üle viiä Kuramaalõ, kon säksa poolõ pääle lännü vlassovlasõ panni iks viil kõvastõ vasta. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Radokuun om 28 vai 29 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu
Radokuun 1944 pidi tä sõaliini pääle minemä, a pästse kõtutõbi: http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Radokuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sjoon kuun om sussõ radoaig (joosuaig). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu
Radokuu vai soekuu vai soeradokuu vai küündlekuu om aastaga tõnõ kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu
Rafael Correa ( Rafael Correa sünnünimega Rafael Vicente Correa Delgado ; sündünüq 6. mahlakuu pääväl 1963 Guayaquilin) om Ecuadori hüäpoolinõ poliitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rafael_Correa
Ragi arq härä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi esä käe arq, kapat' tuugaq, sai raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi kirvõga jalq põlvist maaha, et ma kuna kisu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi paatävve lihha, tegi tullõ ala, esi hiidäs’ sängü pääle lesätämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi paku man nuid ossõ vihas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi temä mõtsa mäe kaldõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragi valitsus nelikümmend pappi üte päävaga maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ragner. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
«Ragulka ja vibuga om kah sääne lugu, et noid ei taha tetä, selle et kultuurimaja om õigõ lähkün ja tuul omma peris suurõ aknõ…» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
- "Raha ei saanu, saia anti." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Rahahädä peräst lehmähäötäjäq ommaq piäaigu ärq kaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Raha häädüs või muutudaq inflatsiooni ja deflatsiooni mõol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raha
“Raha häötäs arq, ku arq maaha juu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raha iist saa sitajunnisugust verivorsti, inemine es pidänü tõsõ inemise jaos sääne defitsiit olõma ja tedä võinu egäl puul priilt saia. http://www.purilend.ee/node/3125
- "Raha joht mul ei ole, võtta üts vana sõna: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Raha jäetas siis arh, kui om õga veertäja jäost üte muna raha. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Raha kaibjal mehekesel läts tihkõs kurä kassi kolõhit näügmist kuuldeh, - ta haard lapju sälgä, ja vihäs sellega kassile, mink pääle tikõ loom, õtsekui maa ala, ärä kattõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Raha kaq ol'l kõõ käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahakas't ol´l platsi pääl. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Rahakast oll küll vii pääle tulnu', aga kass oll näugma naanu' ja kast oll vii ala kadonu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rahakas’t ol’l plat’si pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahakott oll õks esä käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahal olõ-õi silmi, ku hindäl olõ-õi. http://www.setomaa.ee/
Rahamäe salajanõ varandus uot aigu, kuna kolm kroonitut pääd kokku tulõva, ja tedä siält vällä võtva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Raha oll täl kaq arq käkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raha olõmisõ alossõs om ütiskundlinõ kokkolepmine tuu kotsilõ, et määnestki asja pruugitas kaupo vasta vaihtamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raha
Raha om rassõ saia, a kergehe lätt. http://www.setomaa.ee/
- "Raha om är jood!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Raha om ülene säädüslik masmisõ asi, mink vasta saa vaihtaq kaupo vaihõkõrraga, miä kujonõs raha ostmisõ väe ja kaupo hindo perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raha
Raha, pal’lo sai, timä jagi vaesilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raha pandas liuda räti sisse. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Raha saat kura käe puult kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raha tull võtta' üüjao seeh ar. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Raha täl joq ol’l karmanih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahha an’ti ja leibä pap’ilõ ja pühäse üm’bre pan’ti vüükeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahha ei küstä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Rahha ei taha, mul olõ-i näid inämb minka süütä!» kõlist’ ilda aigu üts väiku Võromaa tsiakasvataja tõsõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Rahha kaq pill inämb ku ütskiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahha koolitusõs and euroliit. http://www.els.ee/index.php?page=108
Rahha kuluski autospordi man pall’o. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
– Rahha lätt kimmähe vaia söögi iist masmisõ man (kolm söögikõrda päävän). http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Rahha om täl küll ilm otsata pallo, rahakeldregi om terve vakamaa suuruta 19 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rahha op'miskuludõ katmisõs tiine tä suurõmbalt jaolt erätunnõ andmisõga, lõpo poolõ sai üte stipendiumi 75 ruublit semestri pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Rahha süü-üi tsigagi. http://www.setomaa.ee/
Rahha ära võta! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahmani Jan: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
Rahmani Jan, Saarõ Evar, Kõivupuu Marju, Reimanni Nele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Rahmani Jani küsümüisile vastas vahtsõnõ Setomaa ülembsootska Laanõotsa Annela. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Rahmani Jan, kiä om võro keeli mito pussigasõitmise novelli kirotanuq. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Rahmani „Kats´ kõrda om tulnuq…“ ja Härmä Härbä “Talvinõ vana-Tarto tii” [5] . http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Rahmani bussisõidu-luulõtuisi päämine küsümüs. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Rahmani ja Ilvese võrokeeline disko Ruusal 2007. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Rahmani jutõngi) ja tuu tynõ omgi vanõmp maainemine, vanamuur´. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Rahu kest' kooniq 25. piimäkuu pääväni 1941, ku Soomõ naas' Tõõsõ ilmasõa aigo jälki Nõvvokogoliido vasta sõdima. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talv%C3%B5s%C3%B5da
Rahulepüngile kirotõdi ala pääväl, ku sai täüs viis aastakka Edimädse ilmasõa vallapästnüst ertshertsogi Ferdinandi Franzi atõndaadist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Versailles%27_rahulep%C3%BCng
Rahumäel olliva kats` setot kohto pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Rahu om olokõrd, ku peetä-iq sõta . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahu
Rahva hulk : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint-Di%C3%A9-des-Vosges
Rahvahääletüsel tõõsõs jäänü punadsõ kaitsõtsõõriga lipukavandi välläpakja oll' Kirsfeldti Kristjan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Rahva inämbüs kõnõlõs iraani kiili ( pärsiä kiilt ku imäkiilt kõnõlõs 65 %), viil kõnõldas turgi kiili (noist kõgõ tähtsämb om asõrbaidžaani kiil ) ja Lõunõõdagu-Iraanin araabia kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Rahvajutt om kah, et juudas pelgäs pikset. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rahvakultuuri Keskus Vana Võromaa kultuuriprogrammist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Rahvakultuuri Keskusen kokkopantu näütüsel om vällä säetü üts jagu nimekirän olevit tiidmisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Rahvakultuuri hundament’ om rahva elo esi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Rahvalaul: itkuq, leelo jms. Seto lauluimäq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
17.30 Rahvalaulu. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Rahvalaulu' ja pido nakatusõlaulu' vana Võromaa katsast kihlkunnast: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Rahvalaulu' kosjankäümisest, pulmõst ja elost päält tuud. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Rahvalaulutsõõr. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
- Rahvalaulutüütarõ. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Rahva lauluviieq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Rahvalaulõ, muinasjuttõ kullõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rahvalaulõ sõna' võro keelen ja naidõ seletävä' tõlkõ' eesti kiilde . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Rahvaliguq pühäq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rahvaliguq võrokiilseq ja Võromaast kõnõlõvaq lauluq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rahvaloendusõ kaart anti ette, et kaegõ, kostkottast olõssi hää piiri tõmmada.» Nii taa sõs 33 aasta iist (1977) saadi ja nii ähvärdäs jäiäki. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
«Rahval oll’ rõivast vaia, koeti kangast ja tüüd oll’ mul küländ,» seletäs Hilda päält sõa ao kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Rahvaluulõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rahvaluulõga tegelejä tiidläne om rahvaluulõtiidläne vai folklorist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5tiid%C3%BCs
Rahvaluulõkorjaja saiva neo kätte president Toomas Hendrik Ilvese käest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Rahvaluulõlõ tugõhõsõq ka „Eesti rahva innemuistidsõq jutuq“. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Rahvaluulõq om sis vaimlinõ perändüs- vai tradits'oonilinõ looming (as'alinõ perändüslooming kuulus etnograafia ala). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5q
Rahvaluulõq vai vanavara vai folkluur om lajan, traditsioonilidsõn tähendüsen kõik luuq ja lauluq, ütelüseq ja salmiq, mängoq ja tandsuq, uskmisõq ja kombõq, miä ommaq peridüq innembäidsilt põlvilt ilma kiräsõna abildaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5q
Rahvaluulõtiidüse ala käü rahvaluulõ korjaminõ, hoitminõ, kõrraldaminõ, uurminõ ja välläandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5tiid%C3%BCs
Rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga om tiidüs rahvaluulõst vai folkloorist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5tiid%C3%BCs
Rahvaluulõt uur rahvaluulõtiidüs vai folkloristiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvaluul%C3%B5q
Rahvaluulõuurja ni korjajana tunt Jakob Hurt om kirotanu ka võrokiilsit luulõtuisi. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Rahval väega hüä miil, et kuningas om tagasi ja kykkõ küländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
13.00-13.30 - Rahvalõ seletedäs ja näüdätäs seto tandsa: naisi kargus, miihi kasatsk. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Rahvalõ ti tükü miildüse. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Rahvamajan oll' puhkpilliorkestri pruuv'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Rahvamuusigatüütluisi festivali "Moisekatsi Elohelü" Põlva liina eriavvuhinna võitja. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Rahvamuusigatüütluisi festivali "Moisekatsi Elohelü" Uma Pido eriavvuhinna võitja. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Rahvamuusigatüütluisi festivali "Moisekatsi Elohelü" publiku lemmik ja Võro Folkloorifestivali ja Villändi Perimüsmuusiga festivali preemijide võitja. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Rahvamuusik Hainsoo Meelika sõit ka sinnä kuuli rahvamuusikat oppama. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Rahvamuusikite probleem nummõr` üts` om iks raha, miä kulunu pille remondis ja sõidu jaos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Rahva nyal näq joq käveq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvaperimüse tiidjä Kõivupuu Marju kirotas hussisõnnost ja noidõga tohtõrdamisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Rahvapille opas’ mängmä 20 oppajat nii Eestist ku vällämaalt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Rahvaq segi es lääq, tuuperäst et araablasõq es tohiq vallutõt rahvist inemiisiga üten elläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Rahvarohkõn Õdagu-Iraanin om ka kõgõ inämb mäki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Rahvarõivaq kihlkundõ viisi. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rahva rõõmus ja tandsus kytvä õdagu pilli tulitsõs Põldsepä Margus ja ansambli Untsakad. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Rahvas eläs ranna lähkün, keskkotussõn inemiisi ei eläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Rahvas ik’iq ja küs’seq üt’stõõsõ käest an’dist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas istõ joq lavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas ja tiidlä­seq seto laulõ sort'mah. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Rahvas jo tiidväq, lääväq vasta näile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas jäi kyik vakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kaartõ mängse ja kyikõ paala aiva kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kaes joq, et tiiäi miä soo om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kai, et mis soo uus’ lätt mäe sis’se, pan’niq kivvega kin’niq, nigu miq panõ soemulgu kin’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kai, et mis timä kõrtsi sainaga and suud, et patanõ inemine om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas ka kõik’ ik’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kaq näk’k tuud jaq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas, kerik, opõtaja, köstre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Rahvas koolõs jo näl’ga ja seiq toorõst lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kumar'd' ja and pühäsega suud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kutsõ noid suumeestes. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Rahvas kyik huulitsa pääl vahis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas kynõli, et timä pan’d pää livva pääle ja astõ esiq alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas käve park pargi vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas käve sääl hinnäst ravitsõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas käve õks sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas käünüvä' sannan, temä kõnñu' ümber sanna. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rahvas kõnõli, et timä pan'd pää livva pääle ja astõ esi' alla, lammõs' kirstu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Rahvas küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas lännüvä' sääl soendis. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rahvas läts joq arq lak’ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas läts kah õks siist vasta. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Rahvas läts liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas läts liina keisrit valima. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas lätt jalq hukka, õgas ilm lääi hukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas lätt liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas naas` noid tornõ tähttornõs vai kaarditornõs kutsma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Rahvas nakas vaelduma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Rahvas nakas’, et timä piät siist liinast arq vällä, vai timä piät vangi pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas olli taga aanu seda karu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Rahvas oll naanu temmä rõõmustama, et ikkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas olõ-õs timä valitsõmisõga sukugi rahol nink tuu vei 1956. aastaga revoluts'oonini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Rahvas pallõl Migulat ja Jahorat, et avitasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas pan'd',et herr, su tammõ lõigatas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas saat’ timä nime pääle rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas sõit kas Koorastõ mõtsu sisse vai sis Savõrna kanti, kon om ka kõgõ lähemb kokkoostmisõ kotus. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Rahvas taha-as naadaq ehitämä, et pal'lo rahha lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas tahtsõ ar Poolamaalõ min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvast käüse kavvõst ja kavvõst arstõl. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Rahvast kõõ võt't vasta ja ravit's'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvast oll siäl kah tarõ niisama täüs kui alahki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Rahvast oll’ Kolepile tulnu eski Muhumaalt ja Moskvast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Rahvast ol’l näil üm’bre nigu mahaas mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvast tap’p ja kyikõ pattu tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvast vuur mööda Petserihe nigu Maarja-päävä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvast vuur’ vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahva suu, esieralikult Setu rahva suu, ?neles tiiskus? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Rahva suuh om mäekese kottalõ järgmäne jutukõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Rahvasuu oppas sändse via vasta ütsi hainakõisi, midä "vaivaja-munad" kutsutas. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
Rahva suust. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/kambjarongu/
Rahvas väega temä iist Jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Rahvas võtt õkva umas, ku suu valla tiit.» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Rahvasõnal kinnitus; "Kahr om küll kuri ja kõva, siski nahk hiibelles iks saksa saani peräh!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Rahvas ütel', et pühäne om tulnuq arq siiäq, siiäq vaija kerik tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rahvas ütelnu': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rahvatands sai tsõõritunnist tunniplaanitunnis ja vaihõpääl katski jäänü võro keele oppus tulõ kah tagasi. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Rahva tihehüs om S'aksamaal 229.4 inemist kruutkilomiitre kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Rahvidõvaihõlinõ Telekommunikatsiooni Liit (ITU) om ÜRO asotus interneti ja muu elektriside kõrraldamisõs maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
Rahvidõ Ütisüse riigiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5_%C3%9Ctis%C3%BCs
Rahvidõ Ütisüs (innembide Briti Rahvidõ Ütisüs ; inglüse keelen (British) Commonwealth of Nations ) om riike ütisüs, kohe kuulus 2010. aastaga saisoga 54 riiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5_%C3%9Ctis%C3%BCs
Rahvuslidsõ liikmise mõõduga, konsõrvatiiv-klerikaalsõ suuna juhin sattu Hurda Jakob 1878. a. terävähe vastansaiso radikaalsõ Jakobsoni Carl Robertigaq ja timä poolõhoitjidõgaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Rahvusligu meele peräst kutsuti tedä Eesti Hugos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Rahvuslik heränemine ja talodõ perises ostmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Rahvuslipp vai riigilipp, tuu vana hää trikoluur om illos lipp, a timä kõnelas toda, et om olemah Eesti riik ja rahvas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Rahvuslusõ perrä piässi riigi piiriq minemä tuu perrä, kon rahvas eläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Natsionalism
Rahvuspargi juhtkonna tsihis oll` arutamise käügin selgust saiaq, kuimuudu nimäq saavaq säälkandin võru keele püsümisele üten avita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Rahvuspargist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Rahvuspark om saanuq uma nime Wrangelli mäki perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli-St._Elias%C3%B5_rahvuspark
Rahvusvaihõliidsin keeletiidüse üleskirotuisin (IPA, soomõ-ugri kiili transkriptsiuun jm) märgitäs kakkõhellü hariligult esiqerälidse märgiga, miä tulõtas miilde ilma punktilda küsümismärki (ʔ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Rai' ar' tükägi 87 , pilli 88 tükü'ki mõtsa ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Raidarilõ, kiä om meid iks avitanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Raije ta kannu maaha, sis sai 10 tuurja [toobri] täut mett. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Raima vidäsi näid põhukuhjõ piten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Raimo arvas, et või-olla saanu turu pääl parla peris hääd tatrigu-ärri aia külh (munnõ käü tä nigunii Võro turu pääl möömän), a iks vast ei taso jantmist. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Raimond Kolga (loomingu) kotsilõ om lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Raimond Kolga murdeluule. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Raimond Kolk kuuli 3. novvembril 1992 Stockholmin ja om matõt Lidingö surnuaida. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Raimond Kolk nakas` luulõtama kooliaastil, tä värsse om avaldõt 1938. aastagal Tartun “Õpilaslehen” ja 1942 “Postimehen”. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Raimond Kolk om võro luulõtaja, kiä inämbüse uma luulõst kirot saru murrakun. https://www.geni.com/people/Raimond-Kolk/6000000001731616676
Raimond Kolk sündü Sarun Tammi talun vallasekretäri pojana 8. https://www.geni.com/people/Raimond-Kolk/6000000001731616676
11.30 Rainer Kuuba. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Raiq ar tükägi, pilli tüküqki mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rajoonipiiri' meid es piä' - kõikaig oll' tunda maakunnapiirest üle olõvat, kultuuriruumi-põh'alist üts-olõmisõ tunnõt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Rakakõnõ jo käü ümbre: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rakapenikene hauk läbi luutsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Rakhha õks tuud'le kõkõ rohkõp. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Rakveren löüti 200 laipa - verevil tapõtuq eräinemiseq - ja noil päämäne süüdüstüs oll', et kas näide miheq vai veleq vai pujaq olliq Eesti sõaväen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Rakõnduselektrooniga vai tekniline elektrooniga tegeles elektronsäädmide konstruiirmisõ ja tuutmistõ rakõndamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elektrooniga
Rakõndus- ja ütiskundlidsõ keeletiidüse, õigustiidüse, ütiskunnatiidüse ja statistigatiidüse aśatundjaq püüdväq üten edesi viiäq mi arvosaamist tuust, kuis piirkundlidsõq keeleq, riigikeeleq ja riikevaihõlidsõq vaihtõlõjakeeleq (vehicular languages) eläseq ja tüütäseq parhilladsõn Õuruupan kõrvuisi ja umavaihõl kuun. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Rallovin, um ilma kaenuq 1955. aastagast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/okt.htm
Rammsteini «Spieluhr» tulõ miilde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kira.htm
Rammumiis` ommaq kaubamärgiq ja viil määntseq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kiraq.htm
Rammu olõ kül' lännü, a' mul om vana pini lõhn man. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Randlastel ollev parhillaki see usk kindma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Randlasõq poonidi, et Ruupa tetäq ker’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rangõlt võttõn tetäs vaiht molõkullõ ja mitmõaadomiliidsi iuunõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mol%C3%B5kul
Rangõt ja aksiomaatilist oppust hulkõ kotsilõ kutsutas aksiomaatilidsõs hulgateoorias . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Rannah om Jüri kerik kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rannajuun om 2 800 km pikk ja Venezuelalõ kuulusõq mitmõq saarõq Kariibi meren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Ranna lõunapoolidsõ jao, kohe kuuluvaq ka Washingtoni ja Oregoni osariigi osaq, nimit' tä Vahtsõs Georgias tuuaigsõ Inglüse kuninga George II perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Ranna põh'ajaolõ and' tä nimes Vahtsõnõ Kalõdoonia (Caledonia om Skotimaa ladina keelen ), s'ollõ et tuu kandi maastik oll' tä jaos Skotimaa mäki muudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Rannast ol’l üt’s vanalik tüt’rik, tuu ka nõs’t kergehe väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rannaveere pikkus om 310 km ja taa om häste käändliganõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Rannitsakandja : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
"Rannitsat ma taha..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Rannu Kokku, koorekene KOKKO, KOKKO, KOOREKE, vana naese varake, taivast tulgu, kirnu mingu kipaten ja kapaten, ümbre männä mütsä mätsä. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/page/2/
Rannu Sea hoiatus Karjaskäik OH SIAKE, OH SIAPEAKE, ära mine võõra villä pääle! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
"Rants`us om tihtsäle kokku tapitu, eestiaignõ tüü, tuuperäst taa viil kuun püsüski," ütel Neimani Piitre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Rao' ku raud om kuum. http://www.setomaa.ee/
Raod sa müürü, saad sa hõpõt, raod sa hõpõt, saad sa kulda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1026
Raoq minno kolmõs tüküs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raoq pää, kaksõq kaal! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Raoq pää, kaksõq kaal” Raoq pää, kaksõq kaal!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Raoq tuul pää maaha, kiä su kõrval sais.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raoq õks pää, kaksõq kaal! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rapahut’ vaskpäitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raplan eläs 5618 inemist (01.01.2008 saisoga). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
Rapla oll' aoluulidsõ Harjomaa lõunõjaon, tä oll' Rapla kihlkunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
Rapla ( s'aksa ja vinne keelen 1918. aastagani Rappel ) om liin Eestin , Rapla maakunna ja Rapla valla keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
Rapsahutiq viil, niq leiq nuuq nahaq säläst maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rapsahuti voori nuuq eläjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rapuntsli (ATU 310) om s'aksa jutus, mink kirotajis olliq Jacob ja Wilhelm Grimm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli elli sääl vangistusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli kujo S'aksamaal Dresdeni vana turu pääl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli lask' hiussõq aknõst vällä ja prints rubõ naid müüdä üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntslil olliq väega pikäq hiussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli pisaraq sattõq prindsi silmile ja prints sai nägemise tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli tekk' taad ja nõid rubõ lossi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Rapuntsli vanõmbaq olliq talopojaq, kiä elliq nõia maiõ kõrval. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Raputas kõvastõ ust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raputasõq, kaesõ, imä koolnu, mis koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rasmusseni Anders Fogh ( Anders Fogh Rasmussen , sündünü 1953) om Taani poliitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rasmusseni_Anders_Fogh
Rasse oll oppaja olla, ilmä lätsiva väega illosas, latse tükseva majast vällä. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Rassõ asi, ku üteldäs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Rassõ kuuldminõ ja kõrvolda jäämine (kurdisjäämine) võivaq mitund viisi sündüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Rassõl aol, ku tõvõq ni syaq mi külli inemiisist tühäs laastiq, oll tütrikkõl õkva kohustuslik vallaliisi hiussiga mäest alla liugu laskõ. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Rassõl aol om iks maainemiisi käest tukõ saadu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Rassõ muiduki om, ku rahha ei andaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Rassõn saison avidiq timä tarkus ja kõnnõosavus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Rassõ om arvo saia, kas naa iks omma kana ja kikka, vai määndsegi muu vällämaa tsirgu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Rassõ om inemise sisse saia: midä tälle vaia om. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Rassõ pitsüse kõrral olõ-i timäst väega api. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Rassõ, rassõ, tüsse, tüsse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Rassõ, rassõ, tüsse, tüsse, maaha panõ, kotti kae!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rassõ, ravvanõ säng oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rassõs tege oppamisõ õnnõ tuu, et murrak om enämbüsi kõnõlamisõs, mitte kirutamisõs mõtõldu. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Rassõ tunnõ oll’ kaonu ja hingämine piaaigu kõrran. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Rassõ viis, hõngu pand kinni q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_12_laul.php
Rasvakärekeisist himmitses kõikaig rasva vällä, miä iho naha pehme hoit ja lahenõmisõ iist kaits. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Rasva oll’ suvõl hää eläjile pääle määri, sis õs tulõ parmu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Rasva sai tä muidogi kätte, olkõgi õt savvumaiguga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Rasvavaruq ommaq sälgroodso , rauhõ ja jalgo man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Rasvnaha tulo om esieräligult tuu, et tä iho sisemäitsi liikmit nii kui pehmeh padi rängä litsmisõ ja põrotamisõ iist kaits ja külmä sissetükmise iist varjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Rasõhus (eesti rõhk , inglüse stress , soomõ paino ) om keeletiidüse termin'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ras%C3%B5hus_(keeletiid%C3%BCs)
Rasõhus kuulus prosoodia valdkunda nigu ka näütüses pikkus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ras%C3%B5hus_(keeletiid%C3%BCs)
Rasõhusväelise vastaossusõga um rohkõmp tegemist. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Rasõvat: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ratsep võtt nõus tuuga kõkkõ inne jõudu kaia'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ratta' ommaki mastõrah; hus's, tuu om patt all. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ratta ommak’i mastõrah; hus’s, tuu om patt all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rattaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Rattaq, regi, hobõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Rattatsõõriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Rauanõ kepp käeh, lag’a kaab pääh, astus pääle mi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raud kulus, mis tan inemisest viil kynõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
«Raud muut kabja helläs ja ku hopõn om kõik aig ravvah, sõs tä lõpus omgi nii hell, et saa-i ilma raudulda olla.» http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Raud om keemiline element aadomarvoga 26. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raud
Raudplanki pite aeti ääsi pääle timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Raudsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
– Raudtii ja Raudsild. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Raudtiijaama lähkün elli kats' naabrimiist – Kusta ja Ruudi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Raudtiijaamast om Orava koolini viil 4 km. Ku kinkalgi om murõt raudtiijaamast Oravile saamisõga, andku tuust kõrraldajilõ varra teedä! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Raudtii lätt sääl mägidse maa vahel jyyorgu müüde alla, nii et niigi kerget dresiini om viil keremb sõkku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Raudvankriq olliq aho itte pantu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rauh vai rahu om iho jago, miä kust ja kusõga kõlvatumit asjo verest vällä lahotas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rauh
Rautdii vei kaubaq Khuzestani sadamihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Ravialotsit om Reva Kristal päält 1400. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ravitsiq hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ravitsõ sa tsirk arq, nigu hommogu täntänü-üs, maanu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ravvaaig om muistidsõ ao perämäne jago, ku lõikõ- ja sõariisto tegemise kõgõ tähtsämb matõrjaal oll' raud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ravvaaig
Ravvadsõ põllu', puidsõ' pindre'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Ravvadsõ virkse, puidsõ pindre? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Ravvadsõ väräq ol’liq mõlõbil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ravvane nurm, puitse pindre'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Ravvanõ maa, puitsõ' pindre'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Ravvaq lõigati läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ravvast esä, puust emä, ahne latse imese verd? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1712
“Ravvuta arq mul hobõsõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Reaalarv om arv , midä saa kirja pandaq ku lõpmadat komaarvo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Reaalarvoq ommaq kõik arvoq, midä saa pandaq kirja ku komaarvõ, nii ratsionaalarvoq ku irratsionaalarvoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Reaalarvoq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Reaalarvõga saa andaq mõõtmiisi tulõmuisi ja nääq vastasõq ütsütele arvõgvajoonõ punktõlõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Reaalarvõ hulga tähüs om . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Reaalarvõ hulka saa lajendaq kompleksarvõ hulgas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Reaalarvõ hulk om jagoarvõ hulga ja irratsionaalarvõ hulga kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Reaalarvõ hulk om ütetselt ärq määrät ummi matõmaatiliidsi umahuisiga: taa om ainugõnõ tävveline võrdõlõmisõga kund . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Reaalarvõ kund olõ-iq sõski algõbralidsõlt kinnine . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Reaalarvõ, miä olõ-iq jagoarvoq (näütüses kruutjuur katõst), kutsutas irratsionaalarvõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Reaalarvõ täpse välläseletüse andminõ oll' 19. aastagasaa matõmaatiga üts tähtsämp saavutus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Rebane nakas ümbre kahru tandsma ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Rebase Alfons Vilhelm Robert ( Alfons Vilhelm Robert Rebane , 1908-1976) oll' Eesti sõaväeläne, kolonel (aastagast 1945). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rebase_Alfons
Reboraigo, õllõlõllõ, ristikhaino, õllõlõllõ. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Rebäne esi kihotanu jälki edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne hulkse mõtsa pite *1 ja otse süüvä *2 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Rebäne, hää miis, and viil teedä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne hõigas kõvastõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Rebäne ja susi naksi riiht pesmä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Rebäne kaenu ja ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne kaenu: üte silmäga lombak rahakeldre vaht saisnu viil sääl, võtme peoh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne kaes ja ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne kaes - tii veereh suur hobeste kari, kõge kallimba hobese. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne kihotanu tuhatneljä vanno juudide liina. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne kuts tedä hindäga üten ja vei ütte paika, kon5 puid oll lahut6. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Rebäne kuts tedä hindägä üten ja vei ütte paika, kon puid oll lahut.. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Rebäne käve õks aoldõ9 mulgust vällä, kost nimä aita tulli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Rebäne küsse jäi': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Rebäne küsüs: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne lasknu kõvaste joosta, nii et ta muist 38 pallo ette sai. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne lännü kuniga mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne lännü ärä ja tullu kolme päävä peräst tagasi, a esi pannu üte hõperaha sinnä mõõdu nukka pleki veere vahele. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne mõtsast sai nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rebäne nakas pallõma3 ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Rebäne oll muudõgi 23 tiijuht kuniga mano minneh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne tul'l ka' näidega' üteh sõta pakko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Rebäne vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne vei7 soe ütte aita, kos üts suur tõrdutäüs8 soolat tsialihha oll, ja naksi mõlõmba süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Rebäne virotanu 45 esi edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne võtt hindäle terä, a susi võtt hindäle olõ [õled]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Rebäne ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Rebäne ütel, et "Panõ ruusa [kruusa] sisse, sõs tege sul kah kõrr-kõrr-kõrr." http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Rebäne ütel kahrulõ : http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Rebäne ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne ütelnü talle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäne ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäse Juta, kutsutas külh Matsi. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Rebäse Tiina pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Rebäsekene, pojakõnõ, koh16 neläs' hanikõnõ om?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Rebäsel hüä miil, tuu ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rebäselle antu hobene, tuu sõitnu kõge iih ratsalla 37 , üte tõllaga sõõdetu talle takah, sõs sõitnu kunigas uma provvaga ja noode takah kolmandah tõllah nuurpaar - üle kõge kaksteist tõlda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Rebäseq, soeq, kahruq, kyik muudku summah tii veereh kargasõq ja tandsvaq, et noq saa sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Rebäse, tulgõ suulõ võtma!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Rebästega hiiri vasta ma lepingut es pikendä, kuna väega pall’u om siginenü väljäloorkulle ja ronkõ, noidõga om leping kasulikumb. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Rebästega om tsipa tõisildõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Reeda pere hoit väega kokko. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Reedo Ivvan näk’k mõtsah vannahalva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Reedo oll pääle tuu haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Reet esi kuda ja heegõldas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Reet tiid haino kotsilõ pall’o tarkuisi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Referendumi põh'al kuulutõdiq Iraan 1. mahlakuu pääväl 1979 islamivabariigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Reformats'ooni alostajas loetas Lutheri Martinit ja alostuskuupääväs 31. rehekuu päivä 1517. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reformats%27uun
Reformats'ooni (lutõrlusõ) siiäqjoudmist 1520.-1530.-ndil aastagil, miä kahand' katoligu kerko tähtsüst tan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
Reformats'uun vai protõstantlinõ reformats'uun oll' 16. aastagasaal tekkünü uso vahtsõndamisliikminõ, mink tulõmusõl leiq katoligu kerkost lahko niinimitedüq reformeeridüq haroq, noist päämädseq olliq lutõrlus , kalvinism ja anglikaani kerik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reformats%27uun
Reformlanõ küüsse sys esämaalasõlt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Refr.:,:Ma es kuulõ, ma es näe, ma olli hirmsa vihanõ!:,: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,1835,1835
Regent om riigipää monarkistligun riigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Regent
Regilaulust pääle, võtta pilli, mängu ja muinasluu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Regina istsõ pääle ja kutsõ Piitret kah hindä kõrvalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Reginal latsõlatsi ei olõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Regina nimi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Registriirmisess kirjute e-maili pääle, mis om: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Regivärss ku vanõmb paigapäälne rahvalaul. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Rehealusõl kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehealusõ värteq tetti õnnõ suurõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehekuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rehekuu
Rehekuun trüküst tulnu Eesti Rahva Muuseumi aastagaraamadun nr 56 om Tartu Ülikooli etnoloogia osakunna tiidrü Ester Bardone ja sama osakunna magistrandi Epp Tamme ütine artikli "Suitsusaunapärandi loomisest Võrumaal" . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Rehekuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs pesseti vanast riiht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rehekuu
Rehekuu vai rihekuu vai rihepessükuu om aastaga kümnes kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rehekuu
Rehe man pidi ää luud oleme, ega sääl kundsuge midagi es saa tetä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
«Rehepapi» võrukiilne lava pääle säädmine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
«Rehepapp» ja «Üts’ kõrd üts’». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Rehepapp küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Rehepapp küsünü: http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Rehepapp oll kiitünü tinna, vanakurat tulnu kaema ja küsünü: http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Rehepapp um ütelnü niiviisi: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Rehepapp valanu siss tinna silmä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
 Rehepapp võtse raha ar ja vanapagana es tohiki sinnä riihte inäp minnä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Rehepapp võtt nimä sinnä üüses ja tulli pagana ka üüse sinnä, ja kahru kaki [katkusid] nuu paganalise ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Rehetaadõ lätsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rehetarõl oll' pääle otspaja viil kats vähämbät pajja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehetarõl oll' savipõrmand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehetarõn oll’ silmän kõikaig suits ja 40aastanõ pümme inemine oll’ harilik asi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Rehetarõ oll lämmäs kütet ja sinnä minti üüse pito pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rehetarõ püüti nii tetäq, et üts ots um hummugu poolõ, tõõnõ õdaguhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehetarõ uss, kambrõ uss, kua uss jaq säntseq olliq kõik madalaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehetarõ uss, tuu kink lätt rehe alaq oll' katõkõrralinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rehetarõ õks oll' ärq korgõp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
"Rehin ussi." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Rehkendet om noidõ inemiisiga, kiä ütliq, et nä kõnõlõsõq võro kiilt kas egä päiv vai kimmän olokõrran. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Rehkendädäq om hää mõista kasvai tuuperäst, et, niguq ütledäs, mud'o võit laskõ hindä laada pääl lamba päähä ärq pükäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunsti_alostus
Rehkendämiq egä teljä esiqerälisüst ja tahtmiisi, et klient saasiq rahun tetäq umma tüüd ja jättäq ümbrepandmisõ miiq hoolõs. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Rehk’ tokiga tuu siu är kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Rehäs’ luuaga Ivanile perse pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Reimanni Nele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Reimanni Nele Võru Instituudist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Reimanni Nele kõnõl’ noist asjust, mille poolõst võrokõsõ omma tõisist tsipa esimuudu, toda Võromaa luudusõ, aoluu, mälehtüisi, vana perimusõ ja kirändüse perrä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Reinhard, kiä jo 1941. aastal sõtta läts`, vihaga kommunistõ vasta, et nuuq Perätsjärve uno Loodi Joonasõ Vinnemaalõ veiq ja mahaq tapiq, pidänü 1949. aasta märtsin edimäne Tsiberide sõitja olõma, a näet, jäi putmadaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Reinhard üten muidõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Reino ja Endel ku elupõlidsõ maamehe olli umal arvamisõl ka tsirkõ kaitsmisõ osan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Reino selet’, et ku vana tsirk joba hainast vällä lindäs, om tä iks niitmise poolõlõ jätnü ja tõsõ tükü pääle lännü. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Reinu pääle lännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Reise ka Kanadan, USAn ja Saksamaal. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Reisi aigu sai Wolfgang kokko suurõ arvo muusikidõga ja sai tutvas tõisi viieseppi töiega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Reisijateveod päämiis’ Olli Endel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Reisiq tõiq aotist kergendüst ja es kaotaq Mozarti rahahäti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Reisiraamadu kõnelese, et näid oma alale viil mõnisada, Eesti Entsoklüpeedia ütles, et tuhat, Wikipedia ütles, et kats tuhat, veeda esi kõnelsi meile perän, et näid om kokko 45 000 perret, et tan Dambana lähiksel om viil kolm küllä, a et suuremb jago veedasi eläs hoobis kavvembal Badulla nukan, tan ollev 12 küllä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Reisiraamadu kõnelese, et näid oma alale viil mõnisada, Eesti Entsoklüpeedia ütles, et tuhat, veeda esi kõnelsi meile perän, et näid om kokko 45 000 perret, et tan Dambana lähiksel om viil kolm küllä, a et suuremb jago veedasi eläs hoobis kavvembal Badulla provindsin, tan ollev 12 küllä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Reismaa Urvastõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Rekkamiihi hõim om Õuruupan viil ainukõnõ, kon opminõ ja oppaminõ käü tävveste perimüsligu mooduga, oll’ mu suur kultuuriteoreetiline üldistüs inne magamakäändmist. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Reklaam vai kauba kitmine om võimaligõlõ ostjilõ ja tarvitajilõ kaubast vai teenüssest nink tuu hankmisõ vai saamisõ võimaluisist teedäqandminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reklaam
Reklaam’ uman keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Rekordsoel om õnnõs nahk illos. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Rembrandt (Rembrandt Harmenszoon van Rijn, 1606-1669) oll' hollandi kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rembrandt
Remmadismuse vasta sibelgapesä ja pedäjäkasvu havvutus. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Remmesk kutsutas üts 150ne vaka maa suurune soo, ja haina maa tükk, mis hummongu puolt, Saarnita külä alt algnep, ja otsaga Ravva-nurme poole lagunep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Remondimehe es olõ sukugi õnnõdu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Remondimehe es olõ sukugi õnnõdu – sann oll hääs palgas tüü iist ja perän olli sannalisõ nii väsünü, et pidi kaema, kuis autoroolin magama jäämäldä Talnalõ jõuda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Renessanss (prantsusõkeelitsest sõnast renaissance 'vahtsõstsündümine') oll' Itaaliast alanu ja 14.-17. aastagasaal kestnü aig Õuruupa kultuuriluun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Renessanss
Renomee kotsilõ ei mõistaq üldäq... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Reola küläst parhilla, puutriekraani pääl vallalõ 1. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Reppän ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Reppän ütles jäl': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Repressiirmist noh! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Republik Indonesia ) om riik Lõunõhummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4
Repän' karas' vällä, lõigas' kyik haheq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Repän', kargaq vällä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän hanikar’ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän joostõli mäe otsa ja mäe ala ja laul' umma laulu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän joostõli13 mäe otsa ja mäe ala ja laul' umma laulu ja' sei arki14 üte hanikõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän juusk vakalõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän kaes, et üts kübärämiis lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän kaije *7 , et nuu kaose *8 piä är. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Repän kaij, et muna es kaogi är *11 ja tä es saa midägi, ütel *12 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Repän karas' ja' laul': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän karas’ laba päält maaha: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän kõõ lahk iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän lahksas iih, nigu jõud ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän laul' ja ol'l: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän läts ka väl'lä ja ronõ tarõ pääle üles ja' nakas' võidu28 süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän läts ka väl'lä ja rungõ21 tarõ pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän läts nuidõga ka ku moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän lätt kodo minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän ol'l ka tuuga rahu ja' läts karja kaitsma ja' laul': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän om murdja mõtsaelläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rep%C3%A4n
Repän pagõsi mõtsa, puhas' puhmu all42 ja' naar'd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän pakõ, esi kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän pan'd tuud poolõ nahka ja tul'l kõrra ao peräst23 maaha ja läts tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän tehnäs'26 ja laul' viil parembahe: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Repän ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän’ alt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän’ alt kuhja palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän’ kahru verd lakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän’ küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Repän’ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rep’il ol’l säidse lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Resident' Lemmingu Lauri sõnno perrä om noorõlõ tohtrõlõ paras nädälin 32 tunni tüüd tetä ja ku tä üüvalvit ei tii, sõs või olla, et tä ei näe joht sukugi haigit. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Retsepte vaihõlõ tulõ söögijuttõ, ütlemiisi ja mõistatuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Retsepti, jutu ja muu teedüsse pallõmi saata Võro instituuti kas e-postiga triinu.guerrin@gmail.com vai paprõ pääl Tarto 48, 65609 Võro. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Retsepti tohe-i õnnõ olla kostki raamatust maaha kirotõdu. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
`Retsniku einä`maade ja sii mis Jävkülä `mõisa jagu sii, sellest ärä tule [üle]. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Reusalivva mäe päält. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_03_laul.php
Reva Krista jutust tulõ vällä, et tä om maa- ja mõtsausku: soovitas ravialotsilõ innekõkkõ luudusõst peri ruuhi, apteegiruuhist hindas vanno ja läbiproovituid, mitte firmadõ päähämääritüid kallit vahtsit. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Reva Krista ütles, et Võro maa inemist ei olõ siski keerolidsõmb Tarto eriarsti mano saata ku liinainemist. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Revoluts'onääriq võitliq Budapestin Nõvvokogo Armee ja Ungari salapolitsei (ÁVH) vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Revoluts'ooni käügin tapõti umbõs 20 000 ungarlast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Revolutsiuun om pagenu uulitsilt, barrikaadelt kunstivällänäütusile ja kuntiteoreetikide tekste sisse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Reykjavík om Islandi pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reykjav%C3%ADk
Reza-šahh algat' industrialisiirmise, raudteie ehitämise ja haridussüstemi modernisiirmise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Reza-šahh pidi uma trooni andma pujalõ Mohammad Reza Pahlavilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Riad ( Ar-Riyāḑ ) om Saudi Araabia pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riad
Riburaik kasvi lähkyn segämõtsan ruumatõn yts-kats miitret pikäs. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Riburaik om ka seeremar’a lihassidõ krampõ vasta rohus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Richard I (1157-1199) oll' Inglüsmaa kuning 6. hainakuu pääväst 1189 kooni kuulmisõni 1199. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Richard_I
- Richard Viidebaum < Miina Thal (1931) Sisestas USN, kollatsioneeris Mare Kalda Kui kuu täis om, sis om kolm päiva kuiva aigo, sis nakas pahonema, sis tule pehme aig. http://www.folklore.ee/lepp/kanepi/?sel_id=12
Ridaimä: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Ridaimä, kas ritku kah müvvä um?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Ridaimä, kas ritku ka müvva um?" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ridaimä kuuld, et pini haugi, sis küsse: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Rida kakminõ.(Talvistõpühi ilo). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Ridala talo tatrigupõld oll’ timahava neli hektärri suur. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Ridäimä unõhtas piibu ja kepi sanna'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Rieka pakk' huviliisilõ maitsmisõs sõira. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Rigõst. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
Rihm ol’l mitusada süldä pikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riho ja Aire vidävä MTÜd Võhanduveere tuun tsihin, et inemiisil olõssi uman kodokandin hää ellä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Riia ala suurus om 307.17 km2. Riia aoluulinõ keskliin om aastagast 1997 UNESCO maailmapärandüse nimistün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia errä, raadi provva. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luurilised-laulud-maast-ja-ilmast/
Riia_ks siidi rikmisõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Riia langast kinä q kirä q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Riia liina asot' aastagal 1201 piiskop Albert von Buxhoeveden. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia liinan ommavaq suurõq spordikeskusõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia liudo ilosihe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/22.html
Riia luudi aastagal 1201 ja tä om inneskine Hansaliido riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia ( läti Rīga [r'iiga], latgali Reiga , liivi Rīgõ , s'aksa Riga )om Läti pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia mäel EPA, parhilladsõ Kaitsõliidu, maja iin saisõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Riian eläs üts kolmasjago lätläisist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riian ja Lätin ommavaq populaarsõq spordialaq ijähokk, jalgpall ja korvpall. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riian olnu üts kaupmiis ja tuu poig olnuki tuu susi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Riian om Läti presidendi, parlamendi, ülembkohtu ja ministeeriümide kotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riian om aastaga keskmäne taivavii hulk 633 mm. Kõgõ vihmasõmb kuu om hainakuu (85 mm) ja kõgõ kuivõmb kuu om radokuu (27 mm). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riian ommavaq Läti Rahvusoopõr, Läti Rahvustiatri, Riia Vinne Tiatri, Daile Tiatri, Läti Riiklinõ Pupitiatri ja Vahtsõnõ Riia Tiatri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia om Daugava jõõ alaotsan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia om ka Baltimaiõ kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Riia papi ristitüt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/28.html
Riia rikas, Tarto tark: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Riia takan laagrin opati vällä. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Riide hummogu õigõ aiksahe joq naat’i mastyra moro pääl sääd'mä pühäsit nos’selk’ide pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riide ja kolmapäävä ol’liq paastu söögiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riidet ja kolmapäivä vanast kõ paastõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riidevarn Rõn 1888 (P. Grünfeldt) 2) Õdagu ehitetäs, hummugu riisutas ar? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2583
Riididse päävä latsiprogramm koolimaja man 14.30 – 18.00. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Riidi hummogu (7.10. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Riidi hummogu oll vaja joba pidurõiva üten võtta, sest pääle puult päivä pruuvi alas tandsupeo pääpruuv. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Riidi ja puulpäävä kooni 22.00. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Riidi (lühendedült R ) om nädäli viies päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riidi
Riidi, 6. novvembril kell 19 laultas ja kõnõldas Võro Instituudi saalin puiõst ja mõtsast. http://blogs.station.ee/channel/24768
Riidi, 7. piimäkuu pääväl oll' Räpinä vahtsõn loomõmajan kodokujondamisõ konvõrents. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
Riidi, 9. põimukuul lätt tellit buss Võrolt kell 11 keriguplatsi päält ja Põlvast kell 11.30 Edu keskusõ platsi päält Moostele. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Riidi tul'l edimene lumi ja nüüd om riidi. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Riidi võit suulliimi lörpi kartohka kõrvalõ ja nädälivaihtusõst lätt jo kõtt niipal’lo tühäst, õt võiii söösiq lihhhaaa. http://taarkatare.com/ss/2014/05/
Riidi õdagu näüdäti Karilatsi muusõumin laembalõ rahvalõ edimäst kõrda filmi Käokiräse laulõga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Riigi alaq pidi kuuluma terveq saar, a lisanõudminõ oll', õt Põh'a-Iirimaal om õigus jäiäq tahtmisõ kõrral Ütiskuningriigi osas, midä tä tekk'ki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Riigi edimäne valitsõja oll' Otto I , kiä krooniti kuningas 962. a. Riik sai otsa, ku Napoleon tuu 1806. a. ärq vallut'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa-Rooma_riik
Riigieksämi, põhikooli lõpueksämi ja tasõmõtüü omma kah mu rida. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Riigihümne nimekiri lugõ üles riigihümniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riigih%C3%BCmniq
Riigihümn om kodomaad kitvä pidolik muusigapala, miä kuulus riigi ammetlikkõ sümbolidõ hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riigih%C3%BCmn
Riigi internetitunnussõq ommaq katõtähelidseq ja kõik katõtähelidseq internetitunnussõq ommaq riike umaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riigi_internetitunnus
Riigikeeles om Sotimaal inglüse kiil, ammõtligult tunnistõduq piirkundlidsõq keeleq ommaq soti ja gaeli kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Riigikeele staatusõga kiräkiil om eesti ja soomõ keelel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Riigikiil om ungari kiil , miä kuulus soomõ-ugri kiili hulka ja miä om kõgõ inämb kõnõld mitte-indoõuruupa kiil Õuruupan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Riigikiil` tulõ jo nigunii selges oppiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Riigikogo arotamisi kullõlda... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Riigikogon saadigurühm noist, kinkal om kats’ edenimme. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Riigikogo valimiisiga uma nime suurõ kellä külge. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kira.htm
Riigikogo vana Võromaa tugõmisrühmä juht Kõva Kalvi (SDE): http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Riigikokko es kandideeri? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Riigikokko tedä es valita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Riigi kõgõ suurõmb majandusharo om naftatüüstüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Riigikõrraldusõ poolõst om Roodsi kuningriik, sääl om konstituts'oonilinõ monarkia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi
Riigil ei saaq elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riigilipus võeti tä ammõtligult jälq 7. põimukuu pääväl 1990. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Riigil oll' kats parlamenti, kats pääliina, a ütine välispoliitiga ja sõavägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Riigil om 1 046 km rannikut (lõunõn om Araabia meri ) ja 6 774 km maisõmaapiiri — 2 430 km Afganistaniga põh'aõdagun, 523 km Hiinaga põh'ahummogun, 2 912 km Indiaga hummogu ja lõunõ puul ja 909 km Iraaniga lõunõõdagu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Riigi lõi 1037. a. oguusi-turgi Kõnõki hõim ja tuu kest' 1194. aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seld%C5%BEuki_impeerium
Riigimehe Felixi pää ja mõtte ommava täüs tähtsät ammõtisagimist ja ku tollõ keskel kostus Brüssel, sõs kõlas sjoo karjääriteekunna lõpun olõva ja ihaldatava tegudeinemise Shambhalana. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Riigin eläs kolm suurt etnilist rühmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Riigin olliq vastansaisoq ja tulliq mässüq, kon ka inemiisi kuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Riigipargi süämeala katt 857,54 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Riigipiir` Tornio jyy pääl sekäs ellu ja valitsamist pall`o veidemb ku meil nii mynigi vallapiir. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Riigipiiri pikkus om 3940 km. Tuust 614 km om piir Roodsiga, 736 km piir Norraga, 1340 km piir Vinnemaaga ja 1250 km om viipiiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Riigi puult olliq pantu teie pääle vahiq, kaitsjaq, tammitsõq nuiaq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riigipää ja sõaväe ülembjuhataja om president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Riigi pääliin oll' edimält Rei, ildampa Ishafan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seld%C5%BEuki_impeerium
Riigipää om president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Riigipüürden oll' Iraani sõavägi nõrgas jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1.3 Riigiq inne islamit (625 i.m.a. - 651 m.a.p.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Riigi suurus om 916 445 km² ja sääl eläs umbõs 29 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Riigi toega ilmus võrokeeline aoleht “Uma Leht”, midä Saar Polli 2005. a meediäuurmisõ perrä lugõ üle 30 000 inemise. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Riigi tunnuslausõq : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Riigitüüle tull' är üteldä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Riigi valitsõmis- ja sõalinõ keskus oll' Cusco , miä s'oo ilma aigu om Peruun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inka_impeerium
Riigivanõmbat mäng tuud innegi elotruult tennü näütlejä Taalmaa Indrek. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Riihetarõst ja riihealudsõst olõ-i inämb midägi saia: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Riihhärdit ja Õiet mäletädäs iks. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Riih ol´l üleväl ja ahi palli ja us´s ol´l vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Riikevaihõlinõ Ilmaruumijaam um kygõ suurõmb satelliit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Riikevaihõlinõ Kohus om Ütitside Riike päämäne kohtoorgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Kohus
Riikevaihõlinõ Kriminaalkohus om kohus , miä mõist õigust inemiisi üle, kedä süüdüstedäs genotsiidin , sõakuritekõn ja kuritekõn inemisesolõmisõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Kriminaalkohus
Riikevaihõlinõ Rahafond (inglüse keelen International Monetary Fund , lühkolt IMF ) om organisats'uun, miä tegeles tuuga, et hoitaq riike rahho vaihtamiskursiq stabiilsõq ja tukõq majandusõ arõngut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Rahafond
Riikevaihõlinõ Säsüväe Agõntuur (inglüse keelen International Atomic Energy Agency , IAEA) om riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om on edendäq säsüväe rahuotstarbõlist rakõndamist ja hoitaq ärq tuu tarvitaminõ sõapidämises . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_S%C3%A4s%C3%BCv%C3%A4e_Ag%C3%B5ntuur
Riikevaihõlinõ Verevä Risti Komitee (ICRC) om humanitaarinstituts'uun, miä om luud 1863 Genfin ( Sveitsin ) Dunanti Henry puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Liikminõ om riikevaihõlinõ humanitaarliikminõ, minkast võtt ossa umbõs 97 mill'onat vabatahtlikku üle ilma ja mink tsihis om inemiisi elo ja tervüse kaitsminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Riikevaihõlinõ Verevä Risti ja Verevä Puulkuu Seltse Liit (IFRC) luudi 1919 ja s'oo ilma aigu koordiniir tä 186 riigi Verevä Risti vai Verevä Puulkuu Seldsi ettevõmiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Riikligu lõunaeesti keele ja kultuuri rogrammi nõukogu otsust selle jaoss raha anda ja inimese om kah olemen, kes asja käimä lükkäve. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Riik om detsentraliseerit võimoga nink sais kuun katõst föderatiivsõst valitsõmisütsüsest – Bosnia ja Hertsegoviina Föderats'oonist ( Federacija Bosne i Hercegovine, Федерација Босне и Херцеговине ) ja Serbläisi Vabariigist ( Republika Srpska, Република Српска ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Riik om kimmä territooriumigaq hindäette (suvõräänne) ütsüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riik
Riik om õnnõ Talliin, veeremaa om iks veeremaa. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Riik pand kõik umavalitsusõ olgõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Riina Kööts (Rõugõ Rahvamaja juhataja), Grethe Rõõm (aokiränik, kiränik, piltnik) ja Indrek Sarapuu (tiatri Varius näütleja, aolehe Koit toimõndaja). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Riisist saa tetäq putro ja suppi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riis
Riis om terävili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riis
“Riis’ko, terä ütte unikohe, agana tõistõ ja olõq kolmandahe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riis’kova külä kumar’diq jalga, et ar anguq meile hätä säl’gä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riit olgu 2 m korgõ, et lammas kätte es saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Riitsaar Evar nakas seto hõpõehtit tegema aastal 2007, pääle tuud ku sai kävvä vastaval koolitusõl Eesti Kunstiakadeemiah. http://setokunst.ee/tegevusalad/hobeehted/
Riitsaari Evar. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Riitsaarõ Lainõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Riitsu, Riitsu! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Rijan rõiva sälgä pandnu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
Rikas hoia-as pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas iks lätsi kosjollõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/46.html
Rikas kaupmiis nakas väega pääle käümä, ma taha kaq su aida minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas ku Riia kikas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Rikas miis Vanast olli üts väega rikas ja esi väega ahnõ ollu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Rikas miis an’d’ tälle leevä kandsu ja läts vaenõ miis mõtsa puid ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis kaes ja imehtäs, et mis täl muido hobõsõq kõhnakõnõq a noq läävä, nigu jõvva takah minnä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis kai, om jah üüse oinas sündünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis kullõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis kuuli arq, pan'd' raha uibu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis ol’l nii ar kynõlnu, et ku sa päävä minenguni ei jõua ar tetä, syss süvvä ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis tek'k ädälat, pan'd' timä kuhja luuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas miis’ pan’d küt’üse küt’üse pääle ja viil sitta kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas mõtlõs, et kuis tuu ilmah om , et timä laul, a mul ei tulõq laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas oll ynnõ tuu miis väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas olõ, rinda lää, rikassõ-rikassõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Rikas pand kraami laiva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Rikas poiss ta muidogi oll, ja võttgi tu teenjätütrigu [võttiski selle teenijatüdruku naiseks]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Rikas rahvas nakas vaidlõma vaesõlõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas sai rikas, a vaenõ jäigi ütsindä jal q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Rikast ja vaest laulma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikast mulgikeelist luulõloomingut om kaet eesti murdõluulõ vai lõunaeesti kirandüse kontekstin. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Rikas, uhkõ tütrik ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli es annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli läts kaq, hulga kingitüist üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli naard: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli sai kuuldaq, et vaesõ poig taht nii minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli usu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Rikas õks om, niq rikas om ta Ivvan Petser,” Sõitvaq jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikas üt’les, et mul ummi lat’si olõi, ma taad kah ei võtaq, mullõ taad kah vaia olõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikka ja vaesõ mäng. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikkal es olõ latsi, a vaesõl velel ol'l üts poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkal kaupmehel oll naane ilotu, a vaesõl oll naane illos’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkallõ ja ilosallõ poisilõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/41.html
Rikkallõ poisilõ.(Pulma kutsudes.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/40.html
Rikkal mehel joq väegaq süä, et noq tul’l suurõ varandusõgaq, paabapudsajaq kaq tõi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkal mehel olnu väega halv naane. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Rikkal mehel ol’l kaq üts poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Rikkal mehel sündü oinas, kos miq tuu kiroda?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkal mehel väega süä valut’, et mis noq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkal oll virtin, tuu väega nuid pois’kõisi armas’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkal: taad mullõ vaja süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Rikkalõ mehele tulõ kõõ raha raha mano." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikka mehe poig lubasi arq näidsikut naases võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikka norraka tahtsõ säänest «imeasja» telli. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Rikkaq linnu lellänaaseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikkaq lääväq paha meelega ja vannusõq, et kyik tütreq kodo jääsiq : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Rikkaq meheq panniq puhadelnja, et näide hinge iist pallõldas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkaq mul linnu lelläkeseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikkaq mul tsõõrigoq sõsarõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikkaq veleq viieq-kuvvõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Rikka saisva üteh, vaesõ tõsõh pargih. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Rikka vele pojaq veiq häid asju kingitüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rikkust ol'l kykkõ viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Riko, rako, baaba poig kodo tulõ, riko, rako, kari ieh, kari takah, riko, rako, nuor naane käe peräh, riko, rako, rahakast pää pääl, riko, rako. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Rik’i maaq ol’li, siih ol’l pal’lo maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ringkäük`, mis nakkas ega poolõ tunni takast alatõn kellä kümnest, vii huvilidseq ehtsä punkri manuq talu aidan ja mõtsa ehitet punkride manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Rio de Janeiro om Brasiilia suurusõ poolõst tõnõ liin pääle São Paulot . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rio_de_Janeiro
Riputimi kõik muusõumi aida pite vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Ris't'mist herr es näeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristemäe, Sännä ja Rõugu. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Riste saata panda õs kah kõgõ parõbit rõivit, et hämmüse ar' ja saava muaga jah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ristesä ja ristimä hiit’väq rohkõmbakõistõ, sada marki, a õgaüts õks kuvõrra arq kõlksahas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristesäkene, nu painu ma_ks sinno pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/31.html
Ristesäle and imä sukaq, ristimäle räti, vanaimäle ka räti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristesäl vaija nooq hiusõq vaha tükükese sisse panda ja heitä vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristesä opas’ ilosahe, et sa enne süüki mõsõ õks suud ja kumarda Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Ristesä [ristiisa], kos mu küünäl om?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ristesä vali vee väläh kerigu saina pääle, nigu saanu-us pääle kusta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristesä võtt häste vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristesä õks tiidse arq, et timäl ommaq halvaq mõttõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiga pandas magama, ristiga võetas üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemine läts müüdä, oll aigu vaelda tõõsõ kotusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemine läts müüdä, pand piimä sarvilõ, a sa jõi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemine pügi, pand villaq kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise hais om tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise haisu tarõ täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise latsõl kuivi inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemisele oll kott paras, a tuud es lasõ'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ristiinemisel kuuli miis arq, halval jäi uma miis alalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemisel oll aigu minnugi tõõsõ kotusõ pääle aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise tütar takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise tütrele ol’l käng paras. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise tütär jalq takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemise tütär käve väläh, talit’ jaq kamman’d’, kuivi täl hiusõkõnõ arq, a halvatütrel jäi hämm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinemiste hais tarõh! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiinime ollu üteh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ristiinime ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ristiinime üülnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ristikhaina, kaselehe ja sääl olli veel muud ka, pand patta, kiit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ristikäügi pääl päiv lätt, saat matma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Risti mano pandas munaraasakõnõ vai karamelka, et tsirkki tsäünäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Ristimäle:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Ristipaloh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
“Ristipoig, kohe sa kosti panni?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristipoig kuuli är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ristipoig ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristipojakõnõ_ks, mu kull´a ristipojakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/24.html
Ristipojakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristipuu om üts sääne märk, et üte väiku as’a abiga saat asju laembalt võtta. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Ristipäi oo neläbä, sõss riidi läitsi õks risti'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Ristipäiv om tuu, ku Krystos om taivahe lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiq tett'eväq tuuperäst, et Vanahalb leeväkohetust ja leibä ei saaseq puttoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ristisysarõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/35.html
Ristisõda oll' Rooma-Katoligu Kerko puult kõrraldõt vai suunat sõakäük välläpoolõ ristiuso maid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristis%C3%B5da
Ristisõto peeti (1096–1270). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristis%C3%B5da
Ristitut vett anti haigõlõ juvva, luumile kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ristitähele õks alustedi ja lõpõtedi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Ristiusko inemiisi kutsutas ristiinemiisis vai ristirahvas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristiusk
Ristiusk ol’l juudõl paotõt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristiusk vai krõstlus om monoteistlinõ usk , miä põhinõs Jeesusõ elol ja oppusõl, nii niguq tuu om kirja pant Vahtsõn Testamendin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristiusk
Ristiusoh ommaq kah mynõq keeloq vai kar´stusõq, nigu paastuaoq, a njooq om kõik eloh perrä proovit ja kõigil sääntsil asjul om olõmah määnegi kimmäs põhjus: kas tä om inemise iholõ ja tervüsele vajalik vai loodusõ säästmisest vai om täl keskkonnakaitsõlinõ põhjus, ku vahtsõt muudu üldäq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ristiuson peetäs tedä Vanan Testamendin ettekuulutõdus messiasõs nink jumala pujas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeesus
Ristiviiga iks tsiugas. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Risti vii õks meesterahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristj� Jaan om s��l p��l istnu. http://www.miksike.ee/docs/lisa/pidu/jaanipaev/jaanipaiv.htm
Ristjaidsi oll' aastagan päält 400, puhtit 600-700. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ristjä, kiä om joba inne saanuq Pühä Vaimu ristmise, juhatas ristmist Jeesusõ Krõstusõ nimel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Ristkästi om mihe peräst. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Rist kõrvalõ küllüle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristkülikus nimitedäs nelinukka , mink lähisküleq ommaq risti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
Ristmine tulõ läbi viiäq luuduslidsõn elävän viin, näütüses jõõn, meren vai lätten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Ristminne ei olle mitte paljas Wessi, erranis nisuggune Wessi, kumb Jummala Kässo sees on kinnitut ja Jummala Sanna ka üchtepantut. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Ristmise vesi hiidetäs keriku katusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristmise vii vala ristesä vällä keriku saina kõrvalõ, nigu pääle käüdänü-üs ja nigu kiä kusnu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristmistunnistusõn om timä nimi ladinaperätselt kujol Joannes Chrysostomus Wolfgangus Theophilus Mozart . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Ristmäldä latsõlõ aetai hamõht sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristmäldä oll olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ristmä minti edimätse nädäli seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rist om pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rist säält kattõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rist tul’l kah säält jalksi sin’näq pedäjähe tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rist´o-lehmä q ringutõlli q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Ristämm, mul tege jo kõtt nii et: tinn, tinn! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ristämmäkene, mullõ naaku-i süüke säädmä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/32.html
Rist’tik’äugiq alostiq kün’dlepäävä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’tiinemiisi väega vaivat’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’tik’äugi pääl es jääq kunagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’ti lät’si läbi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’tipäiv om lihavyytõst kuvvõda nädäli seeh, nel’äpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’tipäävä vanast lät’siq Pihkvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’tisäädüs ol’l vahtsõst tagasi saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’ti tii pääl läät päävä arq, nõstat jumalat ja mitte süvväq ei tahaq ja väsünü kah ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’titütär’ sai sääne pini, ku nakka-s peräst inämb võtma üt’te tarrõ elämä teedakõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’titüt’rele tul’l sään’e tõbi, ku naas’ kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’t ol’l üt’eh, minka ker’koh suud and rahvalõ, tuuga an’d perrele suud kah ja tuu iist tälle es’ki an’ti, - kat’skümend viis’ mar’ki rahha ja leibä ka myyt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ris’t om kaalah, kerigurõivit olõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rita miis` tapõti äräq, myni aasta saa müüdä tä luiõ löüdmisest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ritku kaibeti ja känkseppä mängiti viil hilda. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ritku kaibmine käis nii: panti tuul kesk tarre. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ritku mängsevä' tütärlatsõ'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ritku perremii(e)s pand rida' (latõ) maha istma põrmandu pääle, üte õks tõõsõ jalgu vahõlõ, käteg(k)a' võtva tagumitse edimästel ümbre kihä kinni 1-2, 2-3 jne, esi jääs ligi saisma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Ritku, ratku, ritku, ratku." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ritsika söötmine: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Ritsik, seh, luuhammas, anna mulle raudhammas." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Ritsing sai ka tõsõ avvohinna – kõgõ parõmba rahvalaulusääde iist (segäkoorilaul «Karjane taht kodo», Urvastõ khk). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Ritsk, ritsk, seh sullõ luuhammas, anna mullõ raudhammas." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
1910 - Ritslaiu Valdek , mõtsatiidläne ja kodo-uurja (NB! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/20._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Robodiq võivaq ollaq inemise muudu, syameheq, till'oq vai suurõq tüüstüsmassinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Robot
Robodiq võivaq ollaq täütsä hindäperi, puulhindäperi vai inemiisi juhiduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Robot
Robot' um massin vai programm , miä mõist tüüd tetäq, kas ess' vai kavvõstjuhtmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Robot
Robotipalanik Haani koolin Grossmanni Triinu Haani latsi sumo-robotiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Roherähni tsirgutiidläse uma silmäga viil nännü ei olõ, a mi näe tedä egä päiv ja noid om hulga pesäkundõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Rohilidsõga ommaq märgidüq maaq, kon viikingiq sakõstõ rüüstämän käveq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikingiq
Rohilinõ vai rohilanõ vai hal'as om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 520–570 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rohilin%C3%B5
Rohilinõ värm tähendäs vana Võromaa rohilist mõtsa ja võrokõisi luudusõga ütenkuun elämist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Rohkemb kuuleb selle kohta mulgi tääbekambrest Nuian, mes om avatu tõisibe ja nelläbe. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Rohkemb täävet saap mulke kogukondest või aadressi päält www.mulkideselts.ee. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Rohkem ma õi tiiä edesi kõnõlda. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Rohkõmb ei olõq siin tähtsä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Rohkõmb inemiisi! http://www.purilend.ee/node/3125
Rohkõmb midägi ei plaani? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Rohkõmb noorõq lääväq ja näitsikuq ja poisiq hindäle ostma suvitsõ palga iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rohkõmb teedüst Salumõtsa Kärdilt tel 5399 8609 vai e-postilt kartsalumets@gmail.com . http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Rohkõp nädälit jo in’ne ris’tipäivä näid kõõ tul’l Pet’serehe kokko, kõõ tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rohkõp olõ-õs vajagiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rohkõp santõ kah kohki es näeq ku Pel’sih Annõmäel, Miik’se Jaan’imäel ja lujapäävä Pan’gavitsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
16.30 – Roho Urmas. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Roisk rõõmu suurdõ mõtsa käkse: http://wi.ee/voro/kiranigu/paul-haavaoks/
Roitsõmi mõtsu pite ja kävemi leeväkombinaadi man Kakukesen» lämmind saia ja limonaati ostman. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Roiupalu matkarada (2,5 km) 4. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Rokkmuusiga vai lihtsält rokk ( inglüse keelen rock music ) om muusigasanr, miä tekkü 1960. aastagil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Rokkmuusikat mängväq rokkansambliq, kon tähtsä kotussõ pääl om(maq) (eelektri)kitra(q) ja tukõv rütm, midä andvaq trummiq ja basskitra. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Rollapäiv om pääle iljapäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rollimäng miildüs – tuu om nigu kodotiatri vürhvlide ni kohviga. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Rollimängoq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Romaania võtt' hindä kontrolli ala Transilvaania ja tõsõq Hummogu-Ungari alaq, Tšekoslovakkia võtt' hindä kontrolli ala põh'apoolitsõq alaq nink Serbiä ja Prantsusmaa ütisarmee lõunõpoolitsõq alaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Romaaniq ei olõq võrokiilseq, a sääl om mitmin paigavaimu kujutõt: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Rongin sai sõidu aigu kirotaq ja tüüd tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Rong om raudtii pääl sõitmisõs mõtõld sõidoriist , miä sais hariligult kuun vidurist ja vagoniist nink minga veetäs kas reisjit vai kaupa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rong
"Roni uibohe [õunapuu otsa], võta hindäle tee pääle ubinit!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Roobert saanu maruvihadsõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kerg.htm
Roodsi Kuningriik ( roodsi keelen Konungariket Sverige ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi
Roodsi Põllumajandusülikuul ( Sveriges Lantbruksuniversitet ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Roodsi keele murdit om kõnõld ka Eestin, põhilidsõlt Läänemaa Noaroodsi puulsaarõl, Vormsil ni Ruhnu saarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_kiil
Roodsi kiil om Roodsi riigikiil, Soomõ tõõnõ riigikiil ja üts Õuruupa Liido ammõtligõst keelist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_kiil
Roodsi kiil om põh'agermaani skandinaavia rühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 9 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_kiil
Roodsi kuningas tappu tõlda arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Roodsi lipp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_lipp
Roodsi lipp om kõllanõ rist sinidse põh'a pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi_lipp
Roodsin ei saa kostki osta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Roodsin om pall'o mõtso ja sääl ommaq ilosaq jõõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi
Roodsi poolõ pääle ommaq üles pantu esiki Soomõ postkastiq, et kiri tõsõlõ poolõ jõkõ Stockholmi ja Helsingi kaudu käümä es pidänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Roodsi pääliin om Stockholm . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roodsi
Roodsi riik um piirkunnõldõ är jaetu. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Roodsi sõa aigu um timä purus pestü ja um tuu kell lännü järve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Roodsi sõta ol’l katstõistkümmend poolkat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Roolilukk om kah pääl, a alarmi osta es joht.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Rooma-aigsõq varõmõq ja Aquincumi muusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Rooma impeerium lagosi ärq 5. aastagasaal m.a.p. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Rooma
Rooma liinast - Aquincumist - sai 106. aastagal m.a.p. Alamb-Pannoonia kõgõ tähtsämb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Rooman kuuld' tä üte kõrra Sixtusõ kabõlin, kuis mängiti Allegri Gregorio "Misereret" ja pand' sõs tuu pääst kirja nii, et peräst pidi õnnõ ütsikit väikeisi paranduisi tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Rooma om Itaalia pääliin nink kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rooma
Rooma riik oll' kah suurõmb, a näide väeq saiq mitmõl kõrral lüvväq, muuhulgan Ardašir I, Šapur I ja Šapur II käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Rooma tsivilisats'uun muutu monarhiast oligarhilidsõs vabariigis ja tuust autokraatlidsõs impeeriumis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Rooma
Rooma õigusõ perrä piät egäl as’al ja eläjäl olõma peremiis, kiä tedä käsütäs ja TIMÄ IIST VASTUTAS. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Roosan kampsonin naanõ kuda roosat salli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roosa
Roosa om värm , miä om midägi valgõ ja verevä vaihõpäälist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roosa
Roose Celia: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/index.htm
Roosevelti Franklin Delano ( Franklin Delano Roosevelt , 1882–1945) oll' Ameeriga Ütisriike 32. president ja üts tähtsämpi poliitikit 20. aastagasaa keskpaiga maailmapoliitikan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roosevelti_Franklin_Delano
Roosi astminõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Roosi istõ vangitornin : naisikuur / rhvl. ; sdn. A. Bachblum. http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Roosi kujo püsüs täämbädseni silmi iin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Roosil om väega pall`u põhjusi, om ka põlv`kunna põhjus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Roosit Võro pääl liikman nätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Roosma Anu tõi konkursilõ savist valõdu vana ja targa näoga tsirgu. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Roosta talo suidsusannan oll ravitsemise oppus ja tervüse-jutte kõnõl Alar Krautman, eesti perimüsmeditsiini asjatundja. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Rootsi diplomaat Wallenbergi Raoul suut' ärq pästä märkmisväärse hulga Ungari juutõ andõn näile Rootsi passiq. a ku Nõvvokogo Liido väeq tulliq võeti tä spiooni päähä vangi nink tä jäi kaotsihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Rootsiküla om Lõuna-Kihnun ni sinnäq jääseq mälehtüskivi Kihnu Jõnnilõ, ilmajaam ni majakas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Rooviguq olliq kuusõst vai pedäjäst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Roovikidõ alaq sagaridõ sisse lasti mulguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Roovik köüdeti vitsuga ega sagarõ külge kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Rooviti ärq niguq katus kunagi jaq panti napõst katus pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Roppu inemist üldäs kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rosenbergi Ivar ütles, et Otõpääl ja Põlgastõn saa külh joba ammõtlikult lambit tappa laskõ, a väiku kasvataja möövä iks lambalihha kas laada pääl vai eräle küsümise pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Rosenbergi Ivar ütles, et sändse, umbõs 40kilodsõ ja kooni aastadsõ oina liha om kõgõ parõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
10.30 Rosenbergi Tiit: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
#Rossihnius 2.101.17# ARmat weljet , Christus enge om tulnut , et temma om u\:tz ko\:rge+ +pap sest tullewast hu\:west , lebbi u\:tte suhremba ninck teuteliko maja , kumb ei mitte se ka\:ghe kahn tettut olle , se om , kumb ei mitte nu\:nda tettut olle , ei mitte kahn lebbi oinade a\:chk wassika werre , enge temma om lebbi omma hennesse were u\:tz+ +kort se po\:ha sisse lennut , ninck om u\:tte iggawetze erra+ +pa\:stmisse tohnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4%C3%A4stmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.118.17# ARmat weljet , O kumb u\:tz su\:wandus sest rickussest , mo\:llembat sest tarckussest ninck Iummala tundmissest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.104.16# ARmat weljet , Se+ +perrast pu\:chket se wanna juhretusse welja , et teye u\:tz wastne taickna ollete . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%BChkima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.75.13# ARmat weljet , kui enge paistis se heldus ninck arm Iummalast meye lunnastajast , ei mitte se teggo perrast sest euckedussest , kumba meye ollime tennut , enge temma rochke armu perrast tehb temma meit o\:nsas , lebbi se mo\:sckmisse sest jelle+ +su\:ndmissest , ninck wastse teggemisse sest po\:hast Waimust , kumba temma welja wallanut om u\:lle meye rickalikult , lebbi IEsum Christum meye o\:nnis+ +teggia , et meye lebbi se+ +samma armu , eucket ninck parrandajat olleme sest iggawetzest ellost , perrast sedda lothmist , se om to\:ttelikult to\:ssi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randaja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.111.5# ARmat weljet , minna mannitze teit , kui need wo\:rit ninck teh+ +keuyt , piddaket hendas u\:lles neist lihaliko himmust , kumbat wasto sedda henge tapplewat , ninck keucket u\:tte ha\: keumisse sissen neine pagganeite sean , et need+ +sammat , kumbat teist kurja pajatawat , kui kurja+ +teggyst , teye ha\: teggo neggewat , ninck Iummalat kittwat , kui nu\:d se peiwa ette tullema sahb . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=himu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.122.16# ARmat weljet , sihs allandaket hendas nu\:d all se weggiwe ka\:gh Iummalast , et temma teid u\:llendakut ommal ajal , kihck teye hohl pancket temma pa\:hle , sest temma hohlitzeb teye ehst . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BClendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.140.13# ARmat weljet , sihs mannitze nu\:d teit minna wangitut se Issanda sissen , et teye keute , kui kohus om teye saisusse sissen , kumba sisse teye kutzutut ollete , kihke+ +suggutze hiljaliko mehle kahn , kannatusse kahn , ninck lepket u\:tz+ +teise kahn se armu sissen , ninck olcket ussinat piddama u\:tte suggutze mehle se waimo sissen , lebbi se keutusse sest rawust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seisus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.103.9# ARmat weljet , u\:tz eggalick olcket omma mehle sissen , kui Iesus Christus kahn olli , kumb , et temma ku\:ll Iummaliko kombe sissen olli , is pea temma mitte u\:tte wilja ehst , Iummala sarnane olla , Enge temma allandis hendas essi , ninck wo\:tt sullase kombe hennesse pa\:hle , sai eckqua , kui u\:tz teine inimene , ninck omma kombede sissen kui u\:tz inimene lo\:itut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sarnane&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.134.4# ARmat weljet , u\:tz ni+ +suggune lohtus enge om meil lebbi Christum Iummala mannu , et meye hennesest essi ei mitte ko\:lbam , newo lo\:idma , kui hennesest essi , enge et meye ko\:lbame , se om Iummalast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.254.14# Ach Issand sinna eucke Iummal meije olleme ku\:ll verthenenut meije pattude ninck u\:lle+ +astmisse kahn eth meji nurm ei mitte hallatas Eth Innimissest ninck to\:pprat murrehkut ommat Kui sinna omma tajwa kinni pant sihs peawat nemmat erra+ +neljama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nurm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.92.4# A\:chk ei olle minnul woimus tetta omma kahn , mea min\~a taha ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%B5imus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.152.4# A\:chk jannonut , ninck olleme sinno johtnut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=januma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.118.20# A\:chk ken om temma new+ +andia olnut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.123.8# A\:chk kumb naine om , kumbal ku\:mne tenga om , kui temma sest u\:tte erra+ +kaotab , kumb ei mitte u\:tte ku\:hndle u\:lles+ +leutab , ninck pu\:hib se koa , ninck otzib ussinaste , senni kui temma tedda lo\:wab , ninck kui temma tedda lo\:idnut om , heickab temma omma so\:bbrat ninck nabrit , ninck u\:tleb : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=naaber&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.52.3# Anna meile , O rickas Issa , meije peiwaliko Leiba , anna meile ha\:d ilma , ninck o\:nnista meije Nurmet , To\:pprat , ninck meije Kalla+ +pu\:hdusse , et meije sest omma pa\:+ +to\:itusse sahme , hoja meije Kodda ninck Maja , et se Kurrat ninck se kurri raghwas u\:tteki kurja meile ei woi tetta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nurm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.53.3# Anna meile sinu po\:ha Waimo , et meije Hendas hojame lihg+ +so\:hmse ninck johmse ; hebbedusse ninck pattude ehst , et meije eucke ussu sissen kindmelt saisame ; auwsalikult ellame , O\:nsalikult erra+ +kohleme , ninck wihmselt iggawest O\:nsas sahme . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=h%C3%A4bedus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.51.5# Anna neile , et nemat suggulikut olckut , om\~a Latzet Iumala peljusse sissen u\:llese+ +kaswatakut , ninck et nem\~at sedda Ajaliko ei mitte ennamb armasta kui sedda iggawest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sugulik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.186.3# Armat latzet , minna olle wehl u\:tte u\:rrikeise aika teije man , teije sahte minna otzma , ninck kui minna neine Iudaleisse wasto u\:tlesi , kohe minna la\:h , sinna es woi teije mitte tulla . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BC%C3%BCrikene&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.127.10# EIs teye tya mitte , et kihck , kumbat meye IEsum Christumme sisse ristitut olleme , olleme temma surma sisse ristitut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.81.4# ENne kui enge se usck tulli , saime meye se sa\:dusse alla hojetut ninck kindi+ +sulletut , se ussu pa\:hle , kumb piddi awalick sahma , Nu\:nda om se sa\:dus meye johataja olnut Christusse pa\:hle , et meye lebbi se ussu o\:nsas saime , et enge nu\:d se usck tulnut om , ei olle meye mitte enamb all se Meistri , sest teye ollete kihk Iummala latzet , lebbi se ussu IEsusse Christusse sisse , sest ni palju teye sean ristitut ommat , need ommat Christum hennesse pa\:hle tombanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.250.24# Echk mu\:nno se Surm erra+ wo\:ttap+ Om se Surm mu\:nno kaswo Sest Christus om mu\:nno ello temmal om minna hendas annut minna kohle themba echk hommon mu\:nno hinge temma hennesse man wo\:ttap . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kasu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.128.14# Eckqua nu\:nda , kui teye omma luh+ +lihckmisset annut ollete se thenitzusse mannu sest po\:rretussest , ninck u\:ttest ilma+ +euckedussest se teise mannu : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.125.8# Ei mitte enge nemmat , enge meye kahn essi , ken meye se kihke ehs=zmatze waimust sahnut olleme , himmotzeme hendas kahn hennesest essi ja latzeliko kochto perra , ninck othame omma ihu erra+ +pa\:stmisse pa\:hle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.93.4# Ei olle minul ja se kitmine mitte tarbis , sihski taha minna tulla se palcke ninck awaldamisse pa\:hle sest Issandast : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.189.8# Eis minna pea sedda karrickat johma , kumb minnule minnu Issa andnut om ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=karikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.196.11# Eis sinna mitte tya et minnul weggi om sinno risti pa\:hle panna n . weggi om sinno wallales lascke ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vallali&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.85.16# Eis teye tya mitte , et minna pea ollema se sissen , mea minnu Issa perralt om ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4ralt&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.153.4# Enge meye olleme temma auwustusse essi nennut , kui temma sai Iummalalt selt Issalt auwo ninck kittus lebbi u\:tte ha\:hle , kumb temma wasto su\:ndi sest suhrest auwustussest , sel kombel : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=austus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.135.19# Enge se kirri om se kihk sulgnut se pattu alla , et se towutamine tulcke , lebbi se ussu sisse IEsum Christum , antut neile , kumbat sa\:hl usckwat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sulgema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.189.13# Enge se om teye tund , ninck se weggi sest pimmedussest , et se kirri teutetut sahkut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pimedus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.112.16# Enge se+ +perrast et minna ni+ +suggust teye wasto pajatanut olle , om teye so\:a teus murret sahnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.116.11# Enge se ro\:mustaja , se po\:ha waim , kumba minnu Issa la\:hatama sahb , minnu nimme sissen , se+ +samma sahb teile kihck oppema , ninck teile mannitzema kikest sest , mea minna teile u\:ttelnut olle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=manitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.124.10# Enge se wannamb Poick olli se nurme pa\:hl , ninck kui temma la\:hut koddo tulli , kuhlis temma se laulmisse ninck tennitamisse , ninck heickas henne mannu u\:tte neist su\:llasist , ninck ku\:ssi temmalt , mea sa\:hl olli ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nurm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.183.4# Enne sedda liha+ +wo\:tte po\:ha enge , se om , sel+ +sinatzel o\:ddankul , kunna IEsus tundis , et temma aick tulnut olli , et temma ses+ +sinatzest ilmast letz se Issa jure , kui temma armatzenut olli need ommat , kumbat se ilma+ +sissen ollit , nu\:nda armatzis temma neid kahn ammo otzani . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ots&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.121.12# Erra+ +immetelckut hendas mitte , minnu weljet , et teit se ilm wihastab , meye tyame , et meye sest surmast se ello sisse tulnut olleme , sest meye armatzeme need weljet . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armatsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.87.15# Erra+ +sundket teye essi mitte , minnu armsambat , enge andket mahd selle Iummala wihalle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.271.7# Eth sinna nu\:dt armas Welli ( So\:ssar ) Christusse Ihu n : were kahn so\:thetut n . jothetut ollet , ei olle sinnule tarbis keddaki se+ +perrast murresta , a\:chk u\:tteki peljada . sest et sinna\: henda\:s ommale lunnastajalle ninck temma se wasta hendas sinnule annut , sahb temma echk sinno terwes teggema , kui sedda selle kunnigalle Hiskialle su\:ndi , echk temma sahb sinno hennesse mannu omma rickusse sissen wo\:tma , n . lazarusse kahn se iggawetze o\:nnistusse andma , kui temma tiab , et se sinnule kike enna\:mbest ha\:d theb . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=murestama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.265.2# Eth sinno , armas Welli , se truw Iummal se+ +sinnatze tobbe kahn koddo otzinut , peat sinno mo\:tlema , minck+ +perrast ninck minck tarbis sedda su\:nnib . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5bi&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.226.24# Et meije eales se ey erra\: unnastame Andis temma\: omma ihu meile Su\:we Petetu\:t weitsest leiwa\: sisse Ninck and omma werri meile juwa wina . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=peitma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.25.2# Et sin\~ul enge Christussest kessitut om , kikille , kumbat Pattust hendas parrandawat , need Pattut andis andma , sihs palle minna sino lebbi Christum , sina tachtsit minno Iummala So\:nna kahn ro\:musta , se nimme sissen IEsussest Christussest minno pattust wallales pajatada ninck temma Ihu ninck Werre Sacramenti sissen anda minnu Vssu kinnitamisses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.166.16# Et temma paistab neile , kumbat sa\:hl istwat se pimmedusse sissen , ninck warjo sissen sest surmast , ninck sa\:jeb meye jallat se the pa\:hle sest rawust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pimedus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.148.15# Et teye keute tarckalikult , selle Issandelle , kihke temma mehle perrast , ninck suggulikut ollete kihke ha\:+ +teggode sissen , ninck u\:lles+ +kas=zwate se tundmisse sissen Iummalast , kinnitut kihke+ +suggutze wegge kahn , temma ausaliko wegge perra , kihke+ +suggutze kannatusse ninck pitkaliko mehle sissen ro\:hmu kahn , ninck tenno u\:tlete selle Issalle , kumb meit ausas tennut om se perrandusse mannu neist po\:halikust se paistusse sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.249.15# Ey jettis kahn awwitamatta se truw Iummal need kolme meehet tullise ahjo sissen Omma Englit leckitis temma meile hoidis nemmat se tulli+ +kihw ehn ninck pehstis nemmat kikest heddast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=truu&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.130.27# Ey olle wehl teit kenckit , kui inimesselick kiwsamine lihkutanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=liigutama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.78.11# Himmo ninck ro\:mu sahb temma ille temma haggema u\:ttes perrandusses , ninck u\:tte iggawetze nimme sahb temma u\:lle temma perrandama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.133.11# IEsus laus enge mo\:nnikatte wasto , kumbat hendas essi u\:llendasit , et nemmat wahd ollit , ninck erra+ +laitsit need teiset , u\:tte ni+ +suggutze ta\:hendamisse : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BClendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.78.3# Ierusalem , Ierusalem , ken sinna erra+ +tappat need Prophetit , ninck heitat kiwide kahn kohlus kumbat sinnu man\~u la\:hatut ommat , kui saggedaste olle minna sinnu latzet tachtnut haggeda , kui u\:tz kanna haggeb omma kannaset omma siwade alla , ninck teye ei olle mitte tachtnut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.190.11# Iesus kostis minna olle wabbast ninck awalikult pajatanut se ilma ehn , minna olle igges oppenut se kohli ninck templi sissen , kohe kihk Iudat ommat u\:tte koggo tulnut ninck ei olle middakit nulka sissen pajatanud , mea ku\:ssit sinna minnult se+ +perrast , ku\:ssj neilt se+ +perrast , ken kuhlnut ommat , mea minna pajatanut olle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vabasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.249.9# Ioseph Egypti mah sissen mu\:htut saj sest kunnigast Pharaonist kangest wangis piddatut saj Omma Iummala+ +peljusse perrast Iummal teggis temma ni suhre Issanda eth temma wois=z Issa ninck welijat toitma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%BC%C3%BCma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.219.20# Issand Christus se ajno jummala poik Sest Issast Iggawest Temma Suddast erra+ tulnut+ ni kuj kiriotut sajsab Temma om se homoko Ta\:chte Temma walgus paistap ni kaugelt Teiste ta\:chtete eddest ni selgest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=valgus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.254.22# Issand meije pattut tunnistame meije need tachtis sinna meile andis andma kik meije Lothus saisap sinnu pa\:hle Rohm , abbi sinna meile anna : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vihm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.158.4# Is=z se o\:lle mitte , ken Ierusalemmi lihnan erra pillas kihck , kumbat se+ +sinatze nimmi abbi heickwat , ninck om se+ +perrast sya tulnut , et temma nemmat kindi keutetut wihb neine ko\:rge+ +pappide mannu ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%B6itma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.41.9# Iumal loy se Inimesse Omma hennesse Sarnatzes , ja , omma hennesse palcke sarnatzes loy temma tedda , ninck temma loy nemmat , ninck laus=z neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.16.9# Iummal ei kiwsa ku\:l keddakit , enge meije palleme se+ +sinatze palwe sissen , et meit Iummal tahas hoida ninck paimenda , et meit se Kurrat , se Ilm , ninck meije Liha ei mitte erra+ +petta ninck u\:mber+ +wih umbussu , katzi+ +peiti Mo\:tlusse , echk teisse suhre Hebbedusse ninck Pattu sisse . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=paimendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.135.11# Iummal enge om se Abrahammille lebbi towutamisse wabbaste kincknut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5otamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.72.12# Iummal enge sest lohtussest teutkut teit kihke+ +suggutze ro\:mu ninck rawu kahn se ussu sissen , et teil teutelick lohtus olckut lebbi se weggi sest po\:hast Waimust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4ielik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.151.9# KVnna enge se inimesse Poick tullema sahb , omma anwustusse sissen , ninck kihk po\:hat Englit temma kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=austus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.106.15# Kahn ommat meit erra+ +heititanut mo\:nne meyest naisist , need ommat warra se hauwa man olnut , ninck ei olle sedda ihu mitte lo\:idnut , omma tulnnt , ninck u\:ttelnut : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.192.5# Kajeket , parahilda ollete teije temma jummala ossatellamisse kuhlnut , mes tutta om teil ! http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=osatelemine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.188.8# Kajeket se tund om tulnut , ninck se Inimesse poick sahb u\:lle+ +antnut neine pattuste kette , tousket u\:lles , lascket meit minna , kaje , ken minno erra+ +pettab , om liggi , luggeket enge , et teye ei mitte kiwsatusse sisse langke . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%A4tte&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.150.12# Kaje , temma om se kambre sissen , sihs erra+ +usket mitte : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kamber&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.150.11# Kaje temma om se lahne sissen , sihs erra+ +mincket mitte welja . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.237.3# Kajtze Issand sinno risti+ +koggodus Sinno abbi meil olcko igges walmistut awwita meit Issand Iummal kikest heddast lebbi sinno po\:ha werrewet reiat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=reig&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.269.10# Kas sa ussut kui minna su\:nno pattut andis anna , et jummal taiwa sissen sinnole andis andnut om ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sa&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.269.9# Kas sul om se mehl et sa tahat omma ello parrandama kui sa terwes saht ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ots&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.148.6# Kell om se palle minck u\:llemb kirri ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.173.5# Kel omma ello armas om , se sahb se erra+ +kaotama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kaotama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.138.15# Kenckit ei woi katte Issandat thenitzeda , a\:chk temma peab sedda u\:tte wihastama , ninck sedda teist armatzema : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armatsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.117.11# Ken enge ei mitte ussu , se om jo sunnitut , sest temma ei ussu mitte se nimme sisse sest aino+ +su\:ndinut Iummala pojast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.178.3# Ken enge pahandab neist+ +sinatzist wa\:hambist u\:tte , kumbat minnu sisse usckwat , selle olles parramb , et u\:tz wescki kiwi sais temma kahla pohtut , ninck sais erra+ +huppotut se merre sissen , kun kihke su\:wemb om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BCva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.227.3# Ken selle lawalle henda\:s tachwat Ehida\: se kiwsat omma usku saisus ha\:ste ken kurrian umussen sinna\: sisse johswat hennele se ello eddest sedda\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seisus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.156.6# Keuket minnu perran , minna taha teit inimiste kalla+ +mehis tetta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kala&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.165.9# Kichk netzut peawat u\:llentut sahma , ninck kihck ma\:ghed ninck mettet peawat allandut sahma , ninck mea tassa ei olle , peab tassas sahma , ninck mea mettlick om , peab eckqua sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.14.26# Kui Iummal kihcke kurja no\:wo ninck tahtmisse murrab ninck kehlab , kumbat meile se Nimme Iummalast ei lasse po\:handa , ninck tem\~a rickusse ei lasse tulla , kui sa\:hl om , se kurratti , se Ilma ninck meije liha tachtmine , enge temma kinnitab ninck peab meit kindmest omma So\:nna ninck Vssu sissen , ammo meije tuckmenni , se om temma armolick ninck ha\: tachtmine . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.194.10# Kui enge Pilatus Galjla=ea kuhldis nimmetawat , ku\:ssi temma , kahn temma Galjla=ea mahst om , n . kui temma moistis et temma Herodesse alt olli , la\:hatis temma tedda Herodesse mannu , kumb sehl sel+ +sammal peiwal kahn Ierusalemmi olli . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Galilea&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.87.7# Kui enge nu\:d se ruwa+ +meister maitzis sedda wihna , kumb wessi olli olnut , ninck is=z tya mitte , kumbalt pohlt se tulli , need sullaset enge tedhsit , kumbat se weh teutnut ollit , heickas se ruwa+ +meister sedda peig+ +mehst , ninck laus temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=esmalt&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.113.6# Kui enge tho , se waim sest to\:ttest tullema sahb , se sahb , teit kihcke to\:tte sisse johatama , sest temma ei sah mitte hennesest pajatama , enge mea tem\~a kuhlma sahb , sedda sahb temma pajatama , ninck mea tullewolick om , sahb temma teile kuhlutama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.118.18# Kui koggones ilma+ +moistmatta ommat temma kochtut , ninck ilma+ +ku\:ssimatta temma tehd . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.92.29# Kui minna jo hendas kitma pea , taha minna hendas minnu no\:rckussest kitta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.96.3# Kui nemmat enge tedda la\:hut temma mannu teyt , ku\:ssis temma temmalt , ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=l%C3%A4hut&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.184.13# Kui ni+ +suggust Iesus u\:ttelnut olli , sai temma murrelik se wajmo sissen , tunnistis ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=petja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.101.14# Kui nu\:d IEsus moistis , et nemmat tulla tachtsit , ninck tedda kindi wo\:tta , et nemmat tedda kunnigas tachtsit tetta , taggasi temma jelle erra , temma essi u\:tzines . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.198.15# Kui nu\:d Iesus omma Emma neggi n . se Iu\:ngri sa\:hl man saiswat , kumba temma armsaste piddi , u\:tlis temma omma Emma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armsasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.87.17# Kui nu\:d sinnu wainlane issoneb , sihs so\:hta temma ; Iannoneb temma , siis johta temma , kui sinna sedda tehd , sihs saht sinna tullitzet u\:dtzit temma pa\:h pa\:hle haggema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=jootma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.125.22# Kui se Iu\:nger om , kui temma Meister , Sihs om temma teutelick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4ielik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.192.14# Kui sedda Iudas neggi , ken tedda erra+ +petnut olli , et temma piddi hucka pantut sahma kah jetsis temma n . tey jelle need kolm+ +kumnet o\:bbe+ +tu\:cki neine ko\:rge+ +pappide n . wannambitte kette , ninck laus=z : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%BCkk&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.136.13# Kuis tutta om sinnul , kumb neine+ +sinatzede kolmede sean om se la\:hemb olnut , selle , kumb neine ro\:wlide segga langenut olli ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kolm&SL1=NUM&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.82.10# Kui temma enge kuhlis , et Archelaus Iuda mah sissen kunnigas olli , omma Issa Herodesse assemel , peljas temma hendas sinna tulla . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=asemel&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.77.5# Kui temma enge teus po\:ha Waimo olli , kaje temma u\:lles taiwa pohle , ninck neggi se auwustusse Iummalast , ninck IEsuse sais=zwat Iummala parrambal ka\:ghel , ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vallali&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.156.14# Kui temma meit sihs erra+ +wallitzenut om lebbi se+ +samma , enne kui se ilma pohi pantut sai , et meye peame ollema po\:halikut ninck ilma+ +nuchtlematta temma ehn se armu sissen , ninck om meit sa\:dnut latzeliko kochto sisse wasto hendas essi , lebbi IEsum Christum se mehle perra omast tachtmissest , u\:ttes kittusses ommast ausalikust armust , kumba lebbi temma meit om wasto+ +wo\:tlikus tennut se armsa sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tahtmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.185.10# Kui temma nu\:d se palla olli wo\:tnut , letz temma ni pea welja ninck sihs olli o\:hse . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pala&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.129.18# Kui teye enge lebbi se Waimo se liha himmo tappate , sihs sahte teye ellama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=himu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.119.10# Kui woib u\:tz inimene su\:ndinut sahda , kui temma wanna om ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.200.3# Kuj nu\:d se a\:tika wo\:tnut olli , u\:tlis temma : se om teutetut n . teist+ +korra heickas temma n . laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%A4%C3%A4dikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.172.2# Kumbat temma enge sa\:dnut om , need om temma kahn heickanut , kumbat temma enge heicknut om , need om temma kahn euckes tennut , kumbat temma enge euckes tennut om , need om temma kahn ausas tennut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=aus&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.231.28# Kumb kick Ilm mah ei sulgsi Se lammab Maria Ru\:ppe sisse temma om u\:tz weiku latzikenne sahnut Ken kike asjat u\:tzines pidda\:b Kyriel . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=r%C3%BCpp&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.148.16# Kumb meit erra+ +pa\:stnut om se pa\:h+ +mehe ka\:ghest sest pimmedussest , ninck om meit istutanut se rickusse sisse ommast armast Pojast , kumbast meil om se erra+ +pa\:stmine lebbi temma werre , nimme kahn , se andis andmine sest Pattust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4%C3%A4stmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.134.5# Kumb meit kahn ko\:lbas tennut om , sedda ammetit eddes+ +peiti piddada sest wastsest Testamentist , ei mitte sest sa\:dussest , enge sest Waimust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=testament&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.138.24# Kumb om teye sean , ken omma pitkutzest u\:tte ku\:hndre woib mannu panna , et temma kummandakit se+ +perrast murretzeb ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muretsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.18.9# Kun meije Issand Christus u\:tleb , Marcusse ramato sissen , wihmse Capittli sissen : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.253.8# Kunna Mu\:nno tundi liggi tulnut om ninck minno pea minnema omma thu\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kuna&SL1=KONJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.150.18# Kun om se towutamine temmast tullemissest ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5otamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.179.5# Kun teit se ilm wihastab , sihs tehdket , et nemmat minno enne teit wihastanut ommat , olleste teye sest ilmast , sihs peas se ilm sedda omma armsaste . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armsasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.220.3# Lasse meit sinno armo sissen n . tundmisse weggi wo\:tta @ = sissen kaswama = & Et mejie se ussu mannu ja\:hme n . sinnul se wajmo sisse ni tienitzeme Et mejie sihn wojme majtzada Sinnu maggusa armo su\:ddamest n . jannuma igges sinnu perra\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.19.2# Lebbi se mo\:sckmisse sest jelle+ +su\:ndmissest , ninck wastse teggemisse lebbi sest po\:hast Waimust , kumba tem\~a welja wallannt om , u\:lle meije rickalikult , lebbi IEsum Christum meije O\:nnis+ +teggia , et meije lebbi se+ +samma armu eucket ninck perrandajat olleme , sest iggawetzest ellost , perrast sedda lothmist , se om to\:ttelikult to\:ssi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randaja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.166.15# Lebbi se su\:ddameliko rohcke armu meyest Iummalast , kumba lebbi meit koddo otznut om se u\:lles=z+ +minnemine sest ko\:rgest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BCdamlik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.209.23# Leppitajie neine ehst kumbat ollit erra+ +kaddonut Sinna\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=halastama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.96.9# MEye mannitzeme teit enge kui Iummala awitajat , et teye ei mitte ilma+ +as=zjata se armu Iummalast wo\:ttate , sest tem\~a u\:tleb : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=manitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.97.10# MEye palleme teit , ninck mannitzeme se Issanda IEsusse sissen , sest et teye meilt ollete sahnut , kui teye peate keuma , ninck Iummala mehle perrast ollema , et teye igges teutelikus sahte . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4ielik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.171.15# MEye tyame enge , et neile+ +sammalle , kumbat Iummalat armatzewat , kihck as=zjat ha\:hs tullewat , kumbat perrast sedda Iummala newo heickatut ommat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.141.13# MInna tenna minnu Iummalat , eggal ajal teye perrast , se Iummala armu ehst , kumb teile antut om Christusse IEsusse sissen , et teye ollete lebbi temma kihke tu\:ckide sissen rickas tettut kihke oppusse sissen , kihke tundmisse sissen , kui kahn se juttus Christussest teye sissen weggiwes sahnut om , nu\:nda et teil kunnekit puhdust ei olle u\:ttestkit andest , ninck ohtate nu\:d se awaldamisse pa\:hle meyest Issandast IEsu Christi , kumb teit kahn sahb kindmest piddama ammo tuckmenni , et teye ilma+ +sundmatta ollete , se peiwa pa\:hle meyest Issandast IEsu Christi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.30.11# MInna tenna sinno , minnu taiwane Issa lebbi IEsum Christum , sinnu arma Poja , et sinna minno se+ +sinatze O\: sissen kihcke hedda ninck kurja ehst paimendanut ollet . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=paimendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.31.4# MInna tenna sin\~o , minnu Taiwane Issa , lebbi IEsum Christum , sinnu arma Poja , et sinna minno se+ +sinatze Peiwa sissen armolikult paimendanut ollet : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=paimendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.136.20# MInna u\:tle enge , keucket se waimo sissen , sihs ei sah teye mitte se himmo sest lihast teude+ +wihma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=himu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.86.10# Mainitzeb kenckit , sihs hoitkut temma sedda mainitzemist . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=manitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.18.3# Mea annab a\:hck mis tarbis tulleb se Ristmine ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.17.16# Mea om se Ristmine ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.111.17# Mea om se , mea temma u\:tleb , u\:tte u\:rrikeise aja perrast ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BC%C3%BCrikene&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.19.8# Mea ta\:hendap sihs ni+ +suggune Weh+ +ristmine ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.33.9# Meije palleme teit , armat weljet , et teije tunnete , kumbat teye man To\:+ +teggewat , ninck teile ehn+ +saiswat , se Issanda sissen , ninck teit mannitzewat , piddaket nemmat ennamb armsaste , neine Teggo perrast , ninck olcket rawolikut neine kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armsasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.7.23# Meije peame Ium\~alat peljama ninck armastama , et meije omma la\:hemba ihule ei mitte kahhu a\:chk kurja teeme , enge tedda awitame , ninck armu na\:itame kike ihu hedda sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=l%C3%A4hem&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.8.25# Meije peame Iummalat peljama ninck armastama , et meije omma la\:hembetze innimesse perrandusse a\:chk Koa perra kawalusse kombel ei mitte saisame , a\:chk u\:tteki wo\:ra kochto kahn hennesse pohle to\:mbame , Enge temmale se+ +samma piddama awitame . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.15.5# Meije peilwaliko Leiba anna meile tenna+ +peiw . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4na&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.212.11# Meije ussume kik u\:tte jummala sissen , se tajwa ninck maha loja , ke hendas Issas annut om et mejie temma latzet sahme temma tahab meit iggas toita , ihu ninck henge tahab pajmenda kike kuria tahab temma erra\:+ +ka\:hnda , ei u\:ttekit wigga peab meile su\:ndma @ = sahma = & temma\: peab hohle meije ehst hojiab n . walwap , se saisap kick temma weghje sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=paimendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.147.16# Meister , meye tyame , et sinna to\:ttelick ollet , ninck oppet se the Iummalast euckete , ninck ei hohli kencki perrast , sest sinna ei kaje mitte neine Inimeste suhrusse pa\:hle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.151.6# Meye ohtame enge u\:tte wastset taiwast ninck u\:tte wastset mahd , temma towutamisse perra , kumba sissen euckedus ellab . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.92.25# Mina olle hedda sissen olnut weh pa\:hl , hedda sissen neine ro\:wlide sean , hedda sissen se Iuda raghwa sean , hedda sissen neine pagganeite sean , hedda sissen neine lihnade sissen , hedda sissen se lahne sissen , hedda sissen se merre pa\:hl , hedda sissen neine kawalatte weljede sean , murre ninck to\: sissen , palju walwamisse sissen , isso ninck janno sissen , palju pahstmisse sissen , allaste ninck paljas ku\:lma sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.102.10# Minna ei otzi mitte omma auwo , sa\:hl om u\:tz , ken tedda otzib ninck sunnib . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.90.22# Minna ei taha teile , armat weljet , sedda mitte u\:tlematta olla , et meije wannambat ommat kihck se pilwe all olnut , ninck ommat kihck lebbi se merre keunut , ninck ommat kihck Mosesse all ristitut , se pilwe ninck se merre kahn , ninck ommat kihck u\:tte+ +suggust waimoliko so\:hmist so\:hnut , ninck omat kihck u\:tte+ +suggust waimoliko johmist johnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilv&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.185.15# Minna enge teije sean olli kui u\:tz Sullane , teije enge ollete , ken teije ohtnut ollete minnu manu minnu kiwsatusse sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.195.14# Minna is lo\:wa u\:tteki su\:hd selle surmalle temma man , se+ +perrast taha minna tedda nuhelda ninck wallales lascke . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vallali&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.267.4# Minna kaiba ommat pattut Su\:ddamest ninck palle armu Iesusse Christusse perrast , andis+ +andmisse ninck minnu no\:rcka ussu kinnitussen minnu Issa\:nde Christusse Ihu ninck werri minna taha hendas eddes+ +peite omma Iummalalle anda ninck tedda thenitzeda kunni minna ellan , Iummal awitako minno no\:rkust Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rk&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.161.3# Minna kitta sinno , Issa ninck Issand taiwast ninck mahst , et sinna ni+ +suggust neine tarckade ehst ollet erra+ +pehtnut , ninck ollet neile ilma+ +moistlikuile awaldanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=peitma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.151.15# Minna ole jannono olnut , ninck teye ollete minno johtnut ; http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=januma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.152.13# Minna olle jannonut olnut , ninck teye ei olle minno johtnut ; http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=januma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.92.24# Minna olle saggedaste seitnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.114.5# Minna olle sest Issast welja minnut , ninck tulnut se ilma sisse , jelles u\:mber perralle jetta minna se ilma , ninck la\:h omma Issa mannu . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4rale&SL1=AF&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.188.16# Minna olle teile u\:ttelnut , et minna se+ +samma olle , otzite teije sihs minno , sihs lasket need+ +sinnatzet minna , et need So\:nnat woiwat teutetut sahda , kumbat temma u\:tlis : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kaotama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.153.2# Minna taha enge ussin olla , et teye woite kihkin paickun perrast minnu erra+ +lachkumist ni+ +suggust melletusse sissen piddada . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=usin&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.25.3# Minna taha ha\:hl mehlel omma ello parranda ninck pattust erra+ +saista , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.157.24# Minna taha temmale na\:ita , kui palju temma peab kannatama minnu nimme perrast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kannatama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.271.3# Minna tenna sinno minno truw o\:nnis+ +teggia , et sinna minno lebbi se+ +sinnatze o\:nsa ande , sinno tossitzest ihust ninck werrest so\:thnut n . johtnut ollet , minna palle sinnu armo , sinna tahas minnole sedda lasckma siggida kindmest ussust sinno wasta tullitzes armus minno lehembetze Innemisse wasta , Christlikus kannatusses kike hedda ninck risti sissen to\:isisses So\:nna+ +wo\:tmisses ello ninck surma sissen ninck perrandamisses sest iggatzest o\:nnistussest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sigima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.72.7# Minna u\:tle enge , et IEsus Christus om u\:tz sullane olnut sest leickamissest , se to\:tte perrast Iummalast , kinnitama se towutusse , kumb neile wannambille su\:ndinut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.138.27# Minna u\:tle teile , et kahn Salomon kihke omma auwustusse sissen ei ole mitte a\:hitut olnut , kui neist+ +sammast lillikokeisist u\:tz . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=austus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.191.14# Minna wannuta sinno se ellawa Iummala mann , et sinna meile u\:tlet , kahs sinna ollet Christus se Iummala poik ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kas&SL1=MOD&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.157.23# Minne sinna , sest se+ +sinane om minnul u\:tz erra+ +wallitut annum , et temma minnu nimme kandko neine pagganeite ette , ninck neine kunnigatte ette , ninck neine Israelli latzede ette . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=anum&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.124.19# Minnu Poick , sinna ollet igges minnu man , ninck kihck , mea minnu perralt om , se om kahn sinnu perralt , sinna piddit enge ro\:hmus ninck ha\:+ +mehlelick ollema , sest se+ +sinane sinnu welli olli kohlnut , ninck om jelles ellawes sahnut , temma olli erra+ +kaddonut , ninck om jelles lo\:itut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=meelelik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.266.4# Minnu latz erra+ +teota sedda mitte eth sa to\:bbine ollet , enge palle sedda Isa\:ndet , sihs sahb temma sinno terwes teggema , echk se+ +sinnatze ilma sissen sinnust ihust echk sinnust hengest , kui temma kicke parrambelt tiab , et se sinnul sinnu o\:nnistusse tarbis om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sa&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.73.16# Minnul enge om se u\:tz weiti , et minna teist sunnitut sah , a\:chck u\:ttest inimisseliko peiwast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.185.9# Mo\:nnikat mehlsit , se+ +perrast et Iudasse ka\:ghen se pung olli , Iesus u\:tles temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ostma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.250.15# Mu\:nno arma Iummala pehl lotha minna omma hedda sissen , Temma woi minnu erra+ +pehstma , mu\:nnust , murrest , ahastusest n . wajwast Mu\:nno willitzusse woip temma erra+ +kehnda , se saisap temma kehjede sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.168.8# NInck sa\:hl sahb u\:tz witz u\:lles minnema sest Isai suggust , ninck u\:tz os temma juhrest suggu tohma , kumba pa\:hl sahb hengama se waim sest Issandast , se waim sest Tarckussest ninck sest moistussest , se waim se newust ninck sest kinnitussest , se waim sest tundmissest , ninck sest peljussest sest Issandast , ninck temma hais=z sahb ollema se Issanda peljusse sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.126.14# NInck se su\:ndi enge , et hendas se raghwas se Issanda IEsusse mannu tu\:ckis , kuhlma sedda Iummala so\:nna , ninck temma sais se merre wehren Genezaret , ninck neggi katz laiwa se merre wehren saiswat , need kalla+ +mehet enge ollit welja astnut , ninck mo\:scksit omma nohta , astis temma u\:tte laiwa sisse , kumb Simonisse perralt olli , ninck pallis tedda , et temma u\:tz weiti wehrest piddi erra+ +minnema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4ralt&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.150.17# NInck tehdket se ehs=zmalt , et neine wihmetze peiwade sissen sahwat tullema ossatellejat , kumbat omma hennesse perrast keuwat ninck u\:tlewat : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=esmalt&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.33.7# Need Wan\~ambat , kumbat ha\:sti ehn saiswat , need piddaket katte+ +kordalisse auwo sissen , essi erraldes , kumbat sa\:hl to\: teggewat so\:n\~a ninck oppusse sissen , sest se kirri u\:tleb : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%B6itma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.41.7# Neljandes , lascket meit kuhlda , mea se Risti raghwa ro\:hm Abbi ello saisusse sissen ni+ +suggutze Risti wasto peab ollema , ninck kui rickalikult Iummal se abbi ello o\:nnistanut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seisus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.192.6# Nemmat enge pannit tedda kihk hucka ninck u\:tlesit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BClgama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.194.9# Nemmat enge piddit kindi n . u\:tlesit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Galilea&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.192.11# Nemmat kostsit enge , mes om meile ennamb wajia tunnistamist ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tunnistamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.106.13# Nemmat kostsit temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.182.7# Nemmat letzit sinna , ninck lo\:idsit , kui temma neile u\:ttelnut olli , ninck walmistasit se liha+ +wo\:tte lamba . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%B5te&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.79.6# Ninck IEsus is=z lausu mitte temma wasto , temma ei kohle mitte , enge , kui minna taha , et temma ja\:ku , senni kui minna tulle , mea hohlit sinna se+ +perrast ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.86.3# Ninck IEsus kaswas tarckussest , wannadussest ninck armust Iummala ninck neine inimiste man . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.167.2# Ninck Petrus sai wangi torni+ +sissen pehtut , enge se koggodus lugges ninck pallis ilma+ jelles+ +jettmatta temma ehst Iummala pohle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=torn&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.224.19# Ninck es se wiwis=z ammo o\:h sisse n . jelle ammo hommukult siski pea\:b minno Su\:dda\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muretsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.162.12# Ninck kaje , Elisabeth sinnu ho\:imlane om kahn hendas u\:tte poja kahn omma wanna ea sissen , ninck la\:hb parahilda se kuwende kuh sisse , kumb pajatusse sissen om , et temma ilma+ +suggulick om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parahilda&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.143.4# Ninck kaje , mo\:nni neist Kirja+ +tundjast u\:tlesit hennesest essi : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.148.22# Ninck kaje u\:tz naine , kell katz+ teist+ +ku\:mment ajast+ +aicka se were+ +to\:bbi olli olnut , asti taggast temma mannu , ninck lihkutis temma reiwa shilo , sest temma laus hennesest essi : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tagant&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.117.5# Ninck kesck nemmat ristida se nimme sissen sest Issandast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.85.11# Ninck kihck , kumbat tedda kuhlit immetelesit hendas temma moistussest , ninck kostussest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.84.12# Ninck kui IEsus Ristitut olli , astis temma pea welja se weh sissest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.119.24# Ninck kui Moses se lahne sissen u\:tte schiwu u\:llendanut om , nu\:nda peab se inimesse Poick kahn u\:llendut sahma , et kihck , kumbat temma sisse usckwat , ei sah mitte erra+ +kaddoma , enge se iggawene ello sahb neile sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BClendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.102.16# Ninck kui minna sahs u\:tlema , minna ei tunne tedda mitte , sihs sais minna u\:tz wallelick , eckqua nu\:nda , kui teye ollete , enge minna tunne tedda , ninck pea temma so\:nna . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.80.15# Ninck kui nemmat kihck teutnut ollit , se sa\:dusse perrast sest Issandast , ka\:hndsit nemmat jelle Galila\:a mah sisse , omma Nazaretti lihna pohle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.76.2# Ninck kui nemmat sa\:hl ollit , tulli se aick , et temma piddi ilmale tohma , ninck temma tei omma ehsimetze Poja , ninck ma\:chkis tedda ma\:chkmette sisse , ninck panni tedda u\:tte reddali sisse , sest neil is=z olle muito ennamb madh se maja sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=redel&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.187.3# Ninck kui nemmat se kittusse laulu ollit laulnut letz Iesus welja omma kombe perrast u\:lle se jeh Kidron se o\:hli+ +ma\:ghe mannu . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5li&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.140.2# Ninck kui tedda se Issand neggis , hallestis temma hendas u\:lle se+ +samma , ninck laus temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=halastama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.85.7# Ninck kui temma katz+ teist+ +ku\:mment ajast+ +aicka wanna olli , letzit nemmat u\:lles Ierusalemmi lihna pohle , se sa\:dusse perrast sest liha+ wo\:tte+ +po\:hast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.123.5# Ninck kui temma koddo tulleb , heickab temma omma so\:bbrat ninck nabrit ninck lausub neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=naaber&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.166.21# Ninck kui temma neggi , et se se Iuda raghwa mehle perrast olli , letz temma eddes+ +peiti , ninck wo\:ttis Petrusse kahn kindi , sihs ollit enge need peiwat sest maggusa leiwast , kui temma tedda nu\:d kindi wo\:ttis , panni temma tedda se wangi+ +torni sisse , u\:lle+ +andis temma tedda neile ossale so\:dda sullasille tedda hoida , ninck mo\:tlis tedda perrast liha+ +wo\:ttet se raghwa ette sa\:hda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=torn&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.162.20# Ninck kui temma nemmat u\:tte haggenut olli , kesck temma neile , et nemmat is pea mitte Ierusalemmist tagganema , enge othma se towutamisse pa\:hle sest Issast , kumba teye ollete kuhlnut ( u\:tlis temma ) minnust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.120.18# Ninck kui temma nu\:d se po\:rcko ninck waiwa sissen olli , to\:stis temma omma silmat u\:lles , ninck neggi Abrahammi kauwelt ninck Lazarummi temma ru\:ppe sissen , heickas ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=r%C3%BCpp&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.156.8# Ninck kui temma sa\:hlt mo\:ta letz , neggi temma katz teise welje , Iacobusse se Poja Zebedei , ninck Iohannesse temma welje , se laiwa sissen omma Issa Zebedeusse kahn , et nemmat omma nohta parrandasit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.126.16# Ninck kui temma se juttusse olli otza wihnut , laus temma Simonisse wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ots&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.109.8# Ninck kui temma se u\:tlis , na\:itis temma neile omma ka\:get ninck ku\:lge , sihs sayet need Iu\:ngrit ro\:hmsat , et nemmat se Issanda neggesit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%BClg&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.75.8# Ninck ku\:ssit temmalt , ninck u\:tlesit temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.83.16# Ninck lasck u\:tte haggeda kihk ko\:rge pappit , ninck kirja+ +tundjat se raghwa sean , ninck ku\:ssis neilt , kun Christus piddi su\:ndinut sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.189.7# Ninck laus=z Petrusse wasto : pista omma mo\:hka tuppe sisse , sest ken mo\:hka wo\:ttab , se sahb lebbi mo\:hka hucka sahma , a\:chk nuhtet sinna , et minna is mitte wois omma Issa palwelda , et temma la\:hatas ennamb kui katz+ +teist ku\:mnet Legion Englit ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvelema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.108.2# Ninck meye kahn tunnistame teile se towutamisse , kumb meye wannambitte wasto su\:ndinut om , et se+ +samma Iummal meile , neine latzille teutnut om , se sissen , et temma Iesumme u\:lles+ +erratanut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5otamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.105.16# Ninck meye olleme tunnistajat , kihck mea temma tennut om Iuda mah sissen ninck Ierusalemmi lihnan . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tunnistaja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.185.16# Ninck minna taha teile se rickusse anda , kui minnule minnu Issa andnut om , et tey so\:hma ninck johma peate u\:lle minnu lauwa ninck minnu rickusse sissen ninck sundma need katz+ teist+ +ku\:mmet Suggu Israel . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.198.3# Ninck nemmat andsit temmale a\:tiket a\:chk wihna sappi kahn seggatut juwa , n . kui temma se maitzis , is taha temma mitte juwa , ninck nemmat pannit tedda selle assemelle se risti pa\:hle , n . katz kuria+ +teggiat temma kahn , u\:tte temma ha\:hl ka\:gel teise temma kurral ka\:hgel Iesusse enge neine kesckelle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%A4%C3%A4dikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.165.18# Ninck nemmat pilkotasit temma Issa , kui temma tedda tachtis nimmeta lascke , ninck temma ku\:ssi u\:tte lauwakeise , kirjotis ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilgutama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.107.4# Ninck nemmat tullit la\:hut sedda allewit , kohe nemmat letzit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=alev&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.190.3# Ninck nemmat weijet tedda se ko\:rge Pappi mannu Cajphas , se om , se Fursti mannu neist Pappist , kohe kihk ko\:rge pappit ninck kirja+ +tundiat ninck Wannambat hendas u\:tte haggenut ollit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.188.9# Ninck ni pea kui temma wehl pajatis , kaje , Iudas neist katz+ +teist ku\:mnest u\:tz , kui temma nu\:d hennesse mannu olli wo\:tnut se koggodusse ninck sullaset neist Ko\:rge+ +pappist ninck Phariseerist , neist wannambist n . kirja+ +tundiast , letz temma sedda koggodust , ninck tulli sinna to\:rwa ku\:hnlede lampide , mo\:hkade ninck oade kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=oda&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.88.3# Ninck ni pea saj temma omma piddali+ +to\:bbest puchtas . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5bi&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.229.22# Ninck no\:stame omma Silma\:d n . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nuhtlus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.116.17# Ninck nu\:d olle minna teile u\:ttelnut , enne kui se su\:nnib , et sihs , kunna se su\:ndima sahb , et teye ussute . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kuna&SL1=KONJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.146.1# Ninck olle sest+ +sammast ha\: lohtusse sissen , et , ken teye sissen nackanut om sedda ha\:hd teggo , se sahb kahn se teutelikus teggema , ammo senni peiwani IEsu Christi , kui se minnust kahn kohus om , et minna nu\:nda teyest kihkist pea , se+ +perrast , et teye minnu so\:ame sissen ollete , se+ +sinatze minnu wangi+ +torni sissen , kumba sissen minna se Evangeliumme ehst kosta ninck kinnita , kui ken teye kihck minnu kahn sest armust ossalikut ollete . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=osalik&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.234.8# Ninck olles se Ilm wehl mo\:nni+ +kort ni lagja Kallist kiwwist n . kuldast walmistut sihskit olles temma\: sinnul u\:lle weikokenne U\:tte tillokenne hello\:kenne . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kord&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.133.16# Ninck se To\:lner sais kauwelt , is taha kahn omma silmat mitte u\:lles+ +to\:sta taiwa pohle , enge leye omma rinna wasto , ninck laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=rind&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.113.4# Ninck se kochto perrast , et se furst sest+ +sinatzest ilmast sunnitut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.166.17# Ninck se latzikeine kas=zwi , ninck sai kange se waimo sissen , ninck olli se lahne sissen , senni kui temma piddi astma se Israelli raghwa ette . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.182.8# Ninck sel o\:ddankul tulli temma ninck istutis hendas lauwa mannu neine katte+ teist+ +ku\:mne Apohstlide kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5dang&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.76.5# Ninck se olckut teile ta\:hes , teye sahte lo\:idma se latzikeise ma\:chkmette sisse mehitut , ninck u\:tte reddali sisse pantut , ninck ni pea olli se Engli man , se weggi sest taiwaliko koggodussest , need kitsit Iummalat , ninck pajatasit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=redel&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.109.4# Ninck se om se tunnistamine , et Iummal meile se iggawetze ello andnut om , ninck ni+ +suggune ello om temma poja sissen , kell se Iummala Poick om , sell om se ello ; Kell sedda Iumale Poicka ei olle , sell ei olle kahn sedda ello mitte . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tunnistamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.146.3# Ninck se+ +samma perrast palle minna , et teye arm jo ennamb ninck ennamb rickas sahke , kihke+ +suggutze tundmisse ninck tehda sahmisse sissen , et teye kajeda woite , mea se parramb om , et teye ollete selget ninck ilma+ +puttumatta , ammo se peiwani Christi IEsu , teutetut se suggu kahn sest euckedussest , kumb lebbi IEsum Christum su\:ndinut om ( teye sissen ) auwus ninck kittus Iummalast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=rikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.165.15# Ninck se su\:ndi kattessal peiwal , tullit nemmat leickama sedda latzikeist , ninck nimmetassit tedda omma Issa nimme perra Zacharias . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Sakarja&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.85.10# Ninck se su\:ndis kolme peiwa perrast , lo\:idsit nemmat tedda se templi sissen istowat kesckel neine opjade sean , et temma neid kuhlis , ninck neilt ku\:ssitelli . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kolm&SL1=NUM&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.166.14# Ninck se tundmisse sest o\:nnest annat ommale raghwalle , kumb sa\:hl om se andis+ +andmisse sissen neine pattust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.73.3# Ninck sihs sahwat nemmat neggema se inimesse Poja tullewat neine pilwede sissen , suhre weggi ninck auwustusse kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilv&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.107.5# Ninck temma lasckis hendas tutta , kui tachtis temma ehmbelle minna , ninck nemmat pallesit tedda , ninck u\:tlesit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5dang&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.132.18# Ninck temma letz se templi sisse , ninck nackas welja ajama , kumbat sa\:hl sissen mu\:hsit ninck ostsit , ninck laus neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ostma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.167.7# Ninck temma letz welja , ninck keus temma perran , ninck is tya mitte , et temmale ni+ +suggust to\:ttelikult su\:ndis lebbi se Engli , enge temmal olli tutta , temma neggi u\:tte palcke . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.165.14# Ninck temma nabrit ninck ho\:imlaiset kuhlsit , et se Issand Suhre armu temma man tennut olli , ninck ro\:mustasit hendas temma kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=naaber&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.176.11# Ninck temma om mo\:nne Apohstlis tennut , mo\:nne Prophetis , mo\:nne Evangelistis , mo\:nne karjusses ninck oppejas , et need po\:halikut walmistut sahwat se teggo mannu sest ammetist , kumba lebbi se ihu christussest u\:lles+ +tettut sahku , senni kui meye kihk tulleme u\:tte+ +suggutze ussu ninck tundmisse mannu sest Iummala pojast , ninck u\:tz teutelick mehs sahme , kumb sa\:hl olckut se mo\:hta sissen sest teuteliko wannussest Christi , et meye ei mitte ennamb latzet olleme , ninck et meye hendas ei mitte puchku a\:chk hellita lasseme , kihke+ +suggutzest tuhlest ninck oppussest , lebbi kawalusse neist Inimessest , ninck pettusse , kumba kahn nemmat meit tachtwat u\:mber+ +wya . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.81.14# Ninck temma tey ilmale u\:tte poja , u\:tte poisikesse , kumb kihk pagganat piddi hoidma se rauwatze witza kahn , ninck temma latz saj tombatut Iummala ninck temma Iergi mannu , ninck se naine lennas se lahne sisse , sa\:hl olli temmal u\:tte asseme walmistut Iummalast , et temma sa\:hl tojtetut saj , tohat , katz+ +sadda , ninck kuhs+ +ku\:mment peiwa . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tuhat&SL1=NUM&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.73.5# Ninck temma u\:tlis neile u\:tte ta\:hendamisse : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parahilda&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.85.6# Ninck temma wannambat letzit egga+ ajast+ +aicka u\:lles Ierusalemmi lihna pohle , sel liha+ wo\:tte+ +po\:hal . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%B5te&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.258.5# Ninda om Iummal se ilma armastanut , et kick , kumbat temma\: sissen usckwat , ei pea\: mitta\: erra\:+ +kaddoma , enge se Iggawenne ello pea telle sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mingi&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.201.2# N . ken sedda nennut om , se om tunnistanut , n . temma tunnistaminne om to\:isi n . se+ +samma tyab et temma to\:tte u\:tleb , et teye kahn ussute . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tunnistamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.194.5# N . kui temma se olli u\:telnut , letz temma jelle welja se Iuda ragwa mannu n . pajatis neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kaebama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.199.10# N . meij olleme se+ +perrast sa\:hl sissen , sest meije sahme , mea meije omma teggo kahn verthenut olleme . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=verteenima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.255.15# Nu\:d om to\:ttelikult se aick , eth Iummala poik sahp tullema , Omma suhre auwo sissen , Sundima kurriat ninck waggat , Sihs sahp se nahrminne kallis sahma , kui kick tulli sissen sahp hucka minna Kui Petrus sedda kiriotap . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=naermine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.48.10# O Armolick , ninck kike+ +weggef Issa Taiwa sissen , sinna ollet meit kescknut Palwelda ; sinu armas Poick IEsus Christus om meile ni+ +suggust oppenut , ninck u\:tte kalli wanmisse kahn se kuhlmisse towutanut ; sinu po\:ha Waim mannitzeb meit mo\:nne+ +korra meije so\:amette sissen sest palwussest , se+ +perrast tulleme meije nu\:d sinnu ette , ninck tenname sinno omma so\:amette pohjast se awaldamisse ehst sinnust po\:hast Ewangeliummest , ninck sinu Sacramentide sisse+ +sa\:dmisse ehst , kumba sissen sinno ninck sinnu tachtmist tunneme , kumba tundmisse sissen se iggawene ello saisab . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvelema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.64.6# O Armoline , Iggawene , Taiwane Issa , meije tenname sinno so\:ame pohjast , et sinna meit lebbi sinnu Poja ninck lebbi temma u\:lles+ +tousmisse sest iggawetzest Surmast ollet erra+ +pa\:stnut , ninck palleme sinno hiljalikul mehlel , sinna tachtsit meit ni+ +suggutze tundmisse man lebbi sinnu Waimo ammo meije tuckmenni piddada , meile kahn Wihmsel peiwal kike O\:nsalikuite kahn u\:tte ro\:muliko u\:lles+ +tousmisse anda , lebbi IEsum Christum , sinnu aino Poja , meije Issanda , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.57.9# O Armoline , iggawene , armas Taiwane Issa , meije tenname sino su\:ddamelikult , et sina omma Poja lebbi ille warjomisse sest po\:hast waimust ollet lascknut su\:ndida , ninck meije liha ninck Werri hennese pa\:hle wo\:tta ninck piddada : meije palleme sino , sina tachtsit meile armo anda , et meije ni+ +suggutzest Ha\:+ +teggust woime ossalikut sahda , ninck meije pu\:rretussest su\:ndmissest se lebbi woime po\:handut sahda , lebbi se+ +sama IEsum Christum , sinu Poja , meije Issanda etc . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=osalik&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.235.10# O Iesu weiko latzikenne Sinnu perra\:n om minnul ni igga\:w Ro\:musta sinna\: minno Su\:dda\:me Sinna\: illus latzikenne Lebbi sinno kike rochke armo O kunnigas sest auwust Tomba minno hennesse pohle Tomba minno hennesse pohle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%A4ike&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.226.9# O Iummala lammas Ilma Su\:dda\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kannatlik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.249.21# O Iummal sinna olle wehl tenna+ +pew ni rickas kui sinna ollet olnut iggawest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=rikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.64.10# O Kike+ +weggiwene , Armoline , iggawene Iumal , ken sinna omma Poja ei olle mitte se Mah sissen jetnut , enge jelle ette tohnut , ninck sest Surmast u\:lles+ +erratanud : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muld&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.62.5# O Kike+ +weggiwene , Eucke , Po\:halick ninck Armoline Iummal , ken sinna meit kike+ +suggutze Risti kahn se pattu perrast , koddo otzit , et meije ei mitte se Iumala+ +wallalisse Ilma kahn erra+ +kaddonut sahme , Meije palleme sinno so\:amest , sinna tachtsit meile armo anda , te meije ni+ +suggutze Issaliko nuchtlusse sissen ei mitte hendas heititame , a\:chk ilma+ +kannatalikut sahme , et meije kahn omma hedda sissen ei kencki muine , kui u\:tzines sinnu man abbi ninck Armo otzime ; lebbi IEsum Christum , sinnu aino Poja , meije Issanda , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nuhtlus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.240.12# O awita Christe jummala poik lebbi sinnu kibbeda kannatusse eth meije igges sinno mehle perrast kik kurrja teggo wihame Sinnu Surm ninck temma Su\:hd Saggedaste mo\:tleme Kumba ehn meije waiset ninck no\:rckat Sinno heldeste kittame ninck tenname . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rk&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.87.13# Olcket ussinat se auwustusse sissen wasto egga+ +mehst . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=usin&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.260.3# Ollo Rahulle minno Poick / Tu\:tter sinnul ommat sinno pattut andis antut Iummal andko sinnole omma Po\:ha\: wajmo et sinna lebbi temma\: abbi omma pattane ello parrandat Iesusse Christusse sisse kindmelt usut , n . lebbi se ussu Igga\:west o\:nsas saht Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.234.23# O minno su\:dda\:me armas Iesukenne The hennele u\:tte puhas pechme wohtikenne Henga\:ma\: minno Su\:dda\:me sisse Eth minna\: sinnu ea\:les ei erra\:+ +unnesta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=unustama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.86.7# Om kellekit tullewast asjast ta\:hendamist , sihs olckut se se ussu sarnane . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sarnane&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.246.20# Omma abbi+ +ello peat sinna puhas piddama Eth ei sinna u\:tte tejse tahab ninck omma ello piddama ausast puchtast , kassinast ninck illusast Kyr . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kasinasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.135.16# Om sihs se sa\:dus wasto Iummala towutamist ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5otamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.211.3# Oppe meile sedda\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.25.9# Oppus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laud&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.139.9# Otzket kihke ehs=zmalt se Iummala rickusse ninck temma euckedusse , sihs sahb se teine kihk teile sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=esmalt&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.92.23# Peiwa ninck o\:h olle minna otza wihnut se su\:watusse sissen sest merrest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ots&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.255.25# Perrast sedda sahp loetut sahma u\:tz Ramat kumb sissen kiriotut mea kik Innimisset nohret , ninck wannat , mah pehl ommat tennut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.257.6# Perra\:st sihs ollet sinna\: kahn pattude sissen ella\:nut , sinno mehl n . mo\:tto\: om kurri latze sani , sinna ollet saggedaste se po\:ha\: wajmo wasta pannut , sinna ollet jummalat omma kuria tho\: ninck teggo kahn omma kurja So\:nna ninck ko\:nne kan omma kuria mehle ninck mo\:tte kahn wihastanud , temma ku\:mme kesko u\:lle astnut , n . tedda mitte armastanut kikest su\:ddamest , mehlest nink hengest , ei kahn omma lehembest kuj hendas essi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.110.4# Perrast u\:tleb temma Thomasse wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%B5rm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.201.7# Pilatus enge immetellis hendas , et temma jo erra+ +kohlnut olli , n . heickas sedda pa\:h+ +mehst n . ku\:ssis temmalt , kahs se kauwa olli kui temma olli erra+ +kohlnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ju&SL1=MOD&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.252.30# Ro\:hmo sissen ellama iggawest , Sinna awita meit armolikult O Issand anna andis meile kik meije Su\:d Awita eth meije othama kannatusse kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ootama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.162.19# SE ehs=zmatze pajatusse olle minna ku\:l teutnut , armas Theophile , kihkest sest , mea IEsus nackas , mo\:llembat , teggema ninck oppema , ammo se paiwani , kui temma u\:lles+ +wo\:tut sai , perrast sedda , kui temma neile Apohstlille ( kumbat temma erra+ +wallitzenut olli ) lebbi se po\:ha waimo kescknut olli , kumballe temma hendas kahn perrast temma kannatamist ellawelt na\:itanut olli , lebbi mo\:nne+ +suggutze na\:itamisse , ninck lasck hendas netta neine sean koggones nelli+ +ku\:mment peiwa , ninck pajatis neine kahn Iummala rickussest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%A4itamine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.152.24# SE+ +perrast ey taha minna mitte lascka teile eggal ajal ni+ +suggust ilma+ +melletamatta , sest et teye ku\:l tyate , ninck kinnitut ollete se to\:tte sissen , kumb teye silmade ehn om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.146.6# SE+ +perrast om se taiwane rickus u\:tte Kunniga sarnane , kumb omma sullaste kahn tachtis arwada , ninck kui temma nacksi arwama , tulli temmale u\:tz ette , se olli temmale ku\:mne tohat punda wo\:lgo , kui temmal nu\:d is olle mitte massa , kesck se Issand erra+ +mu\:wa , tedda ninck temma naise ninck latzet , ninck kihk , mea temmal olli , ninck erra+ +massa . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pund&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.91.6# SE taiwane rickus om u\:tte koa Issa sarnane , kumb homokult welja letz to\:+ +teggiat palckama omma wihna+ +ma\:ge sisse , ninck kui temma neine to\:+ +teggytte kahn su\:ndi , u\:tte tenga perrast peiwa+ +palckas , la\:hatis temma nemmat omma wina+ +ma\:ge sisse . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sarnane&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.147.15# SIhs letzit need Phariseerit sinna , ninck piddisit u\:tte newo , kui nemmat IEsust tachtsit tabbada temma pajatusse sissen , ninck la\:hatasit temma mannu omma Iu\:ngrit , ninck Herodesse sullaset , ninck u\:tlesit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.160.11# SIhs nacksi IEsus neid lihno seumama , kumbade sissen kihke ennambaste temma teggut su\:ndinut ollit , ninck is olle hendas kummandakit mitte parrandanut : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.186.5# Sa\:hl man sahb egga mehs tundma , et teije minnu ju\:ngrit ollete , kui teije u\:tz teine teise sean hendas armsaste peate . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armsasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.201.11# Sa\:hl olli enge se asseme pa\:hl , kohe temma risti pa\:hle pantut saj , u\:tz aidt , n . se ajia sisse u\:tz wastne hauwd , se olli Iosephi perralt , kumba temma olli salcknud rajioda u\:tte paje sisse , kumba sissen is olle wehl u\:tteki pantut , sinna sisse pannesit nemmat se Issanda Iesusse , se sa\:dmisse peiwa perrast sest Iuda+ +ragwast , et se po\:ha pa\:hle tulli n . se hauwd liggi olli n . wehretasit u\:tte suhre kiwi se hauwa uste ette , n . letzit sehlt erra . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4ralt&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.131.5# Sa\:hl olli u\:tz rickas mehs , sel olli u\:tz maja+ +piddaja , se+ +samma say temma ehn kurja pajatusse sisse wihtut , kui olles temma temma hu\:we erra+ +huckanut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=rikas&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.132.19# Sa\:hl saisab Kirjutut , minnu kodda om u\:tz palwusse kodda , teye enge ollete tedda tennut u\:ttes ro\:wli hauwas , ninck oppis egga+ +peiw se Templi sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.122.22# Sa\:hl tulli enge temma mannu kihke+ +suggust To\:lneri ninck Pattatzet Innimessi , et nemmat tedda kuhlsit , ninck need Phariseerit ninck Kirja+ +tundjat nu\:rrisit ninck u\:tlesit : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.158.2# Saulus enge olli mo\:nnikat peiwi neine Iu\:ngride man Damasco lihnan , ninck ni pea u\:tlis temma juttust Christussest neine kohlide sissen et se+ +samma Iummala Poick om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Saulus&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.151.3# Se Issand ei wihbita mitte sedda towutamist , kui mo\:nni sedda u\:tte wihbitamisse ehst piddawat , enge temmal om kannatus meye kahn , ninck ei taha mitte , et kencki erra+ +kaddoket , enge et hendas egga+ +mehs parrandusse pohle ka\:hndke . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.142.14# Se Issand om u\:ttelnut minnu Issandelle , istuta hendas minnu parramball ka\:ghel , senni minna panne sinnu wainlasset , u\:ttes penckis sinnu jalla alla . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.122.18# Se Iummal enge kikest armust , kumb teit kutznut om omma iggawetze auwustusse mannu , Christusse IEsusse sissen , se+ +samma sahb teit , kumbat teye u\:tz wa\:iti aicka kannatate , teutelikult walmistama , kinnitama , weggi andma , ninck pohjandama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=veidi&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.175.4# Se Kunnigas sai murrelick , kummandakit se wanne perrast , ninck neine perrast , kumbat temma kahn lauwa man istsit , kesck temma se temmalle anda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laud&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.17.18# Se Ristmine ei ole mitte u\:tzines paljas Wessi , enge se om se Wessi Iummala sa\:dusse sissen tabbatut , ninck Iummala So\:nna kahn so\:lma\:tut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.94.15# Se arm om pitk+ +mehlelick ninck so\:bbralick , se arm ei olle mitte kadde , se arm ei olle mitte wallato , temma ei puhu hendas mitte u\:lles , temma ei wihasta keddakit , temma ei otzi mitte sedda omma , temma ei lasse hendas mitte mo\:rrus tetta , temma ei saisa mitte kahu perra , temma ei ro\:musta hendas mitte sest ilma euckussest , temma ro\:mustab hendas enge sest to\:ttest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=meelelik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.249.3# Sedda Daniel Iummal ej erra+ +unnistis Kui temma neinde lo\:wide keskel olli , Omma Englit leckitis temma sinna ninck lasckis temmal rogka wiia lebbi omma Sullase Habacuc . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=unustama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.268.2# Sedda kahitze kikest su\:ddamest , pallu se armulinne Iummala , temma tachtis sinnul kick sinno sallajat n . awalikut , tutwat ninck tutmatta pattut Christusse Iesusse perrast andis andma , ninck u\:tle Davida kahn : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=eksitus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.265.3# Sedda oppep sinno Syrach , kui temma u\:tleb , kea omma loja wasta pattu theb , se peab se Arsti kette langema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=arst&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.185.8# Sedda+ +samma enge is tya kedda kit u\:lle se lauwa , minck+ +tarbis temma sedda temmale u\:tlis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laud&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.213.27# Sedda theb Christus to\:tte Iummala poick , Se onnis @ = eucke = & lunnastaja Kedda\: sinna\: minno Isand ollet lasknut netta\: ninck tennut tutwas Et temma\: om se ello ninck se o\:n Se hedda ninck kan kolmisse sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=koolmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.163.6# Se ei olle mitte waja teile tehda aicka ninck tunni , kumba se Issa omma wegge ehst henneselle piddanut om , Enge teye sahte minnu tunnistajat ollema Ierusalemmi lihnan , ninck kihke Iuda ninck Samaria mah sissen , ninck ammo se mah tuckmen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Samaaria&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.252.20# Se ei sa tullema kochto sissen ninck sedda Surma iggawest mitte maitzma ninck echk temma ku\:ll sihn ajalikult erra+ +kohlep . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=maitsma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.117.12# Se enge om se Sundus , et se walgus se ilma sisse tulnut om , ninck need inimesset armastasit sedda pimmedust ennamb , kui sedda walgust , sest neine teggut ollit kurjat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pimedus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.231.33# Se iggawenne walckus tullep seije sisse Annap selle Ilmale u\:tz wastne paistus Paistap kahn ha\:hste kesck+ +o\:h sisse ninck meit sest peiwa\:st latzet thep Kyr . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=valgus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.29.15# Selle ei woi u\:tteki parramb no\:wo olla , kui et temma Ehs=zmalt omma poh sisse kajeko , ninck tundko , kahs temmal Liha ninck Werri om , ninck uscko sedda Kirja , mea se sest u\:tleb : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5u&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.139.17# Selle enge , ken ilma+ +moistmata tetta woib , u\:lle kihke , mea meye palleme a\:chk moistame se weggi perra , kumb sa\:hl meye sissen wallitzeb , selle olckut auwo se koggodusse sissen , kumb Christusse IEsusse sissen om , eggal ajal , ninck iggawelt , Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.114.4# Sel+ +sammal peiwal sahte teye pallema minnu nimme sissen , ninck minna ei u\:tle teile mitte , et minna sedda Issa taha palwelda teye ehst , sest temma essi , se Issa , peab teit armsaste , se+ +perrast et teye minno armastate , ninck ussute , et minna Iummalast olle welja minnut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvelema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.114.2# Senni+ +aicko ei olle teye middakit pallenut minnu nimme sissen , palleket , sihs sahte teye wo\:tma , et teye ro\:hm teutelick olckut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.175.2# Se olli Herodisse mehle perrast , se+ +perrast towutis temma temmalle , wanmisse kahn , temma tachtis temmalle anda , mea temma igganes temmalt ku\:ssis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vandumine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.139.11# Se om ku\:ll , et u\:ttel+ +eggaliko peiwal omma murre om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.98.20# Se+ +perrast erra olcket mitte neine selschoppi sissen , sest teye ollite enne pimmedus , nu\:d enge ollete teye u\:tz paistus se Issanda sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pimedus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.260.2# Se+ +perrast , et sinna omma pattut tunnistat , ninck kahn Iesusse Christusse sisse ussut , n . omma ello paranda tahat , Sihs pajata minna\: kuj u\:tz Sullane Iummalast , minno Issa\:nda\: kessu pehl ninck temma assemel sinno wabba n . wallales kikest sinnust pattust , Iummala se Issa\: nimmel , ninck se Poja nimmel n . se Po\:ha\: waimo nimmel . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.148.14# Se+ +perrast kahn meye ammo sest peiwast , kui meye se kuhlnut olleme , ei jetta meye mitte jelle , teye ehst luggema , ninck pallema , et teye teutetut sahte se tundmisse kahn temmast mehlest , kihke+ +suggutze waimoliko tarckusse ninck mo\:tte sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.104.18# Se+ +perrast lascket meit liha+ +wo\:tte piddada , ei mitte se wanna juhretusse sissen , ei mitte kahn se juhretusse sissen sest kurjast , ninck kawalussest , enge se maggusa taickna sissen sest puhastussest ninck to\:ttest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.266.2# Se+ +perrast minno armas Welli / Sossar erra+ +heitita\: hendas mitta\: omma to\:bbe sissen , enge pea hendas jummala mann , se om sinnu juren ninck awitab sinno , se om enge u\:tz u\:rrikenne eth sinna tedda ei mitte neggis , se om enge u\:tz Silma pilgminne , et temma sinna perrale jettab , enge suhre armu kahn sahb temma sinno koggoma , temma om u\:tte silma+ +pilckol se wiha ommast po\:ssest u\:tz weiti sinnust erra pehtnut , enge iggawetze armo kahn sahb temma hendas sinno pa\:hle hallestama , temmal om meele+ +wald u\:lle ello ninck u\:lle surma , ninck sahb sinnul anda , kui temma sinnu lebbi se Surma siht erra+ +kutzup , se iggawetze ello ninck o\:nnistus , sa\:hl saht sinna moistma , et se+ +sinnatze ajia kannatus mitte wehrt om sedda auwustus ninck rickus , kumb sinnul om walmistut sest ilma algmissest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4rale&SL1=AF&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.120.5# Se+ +perrast om se arm teutelick meye man , et meil u\:tz ro\:mustus om sell peiwal sest kochtust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4ielik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.103.11# Se+ +perrast om tedda Iummal kahn u\:llendanut , ninck om temmalle u\:tte nimme andnut , kumb u\:lle kihke nimmede om , et hendas se nimme sissen IEsu kummardama peawad neine kihkede po\:lwet , kumbat taiwa sissen ninck mah pa\:hl , ninck all se mah ommat , ninck kihck kehlet tunnistama peawat , et IEsus Christus se Issand om , u\:ttes auwus Iummalast sest Issast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BClendama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.34.26# Se+ +perrast peate teije kahn ku\:mnest Andma , sest nemmat om\~at Iumala Sullaset , kumbat ni+ +suggutze Hoidusse u\:lle peawat piddama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%BCmnis&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.267.7# Se+ +perrast peat sinna sihn murretzema kui sinna ommast wajmolikust to\:bbest , sest pattust , kumb sinno sissen ellab , wois=z erra+ +pehstetut sahma ninck se+ +perrast tundma , tunnistama ninck kahitzema , need mu\:nne+ +sarnatzet rassedat suhret pattut ninck essitusset kumba sissen sinna sathut , su\:ndinut ninck ellanut ollet kumbade kahn sinna mitte u\:tzines se+ +sinnatze sinno to\:bbe , enge kahn se surma ninck iggawetze huckatusse vertheninut ollet , kui jummal sinno kahn kochto minnema , ninck sinno thenistusse perrast su\:nnul masma tachtis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muretsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.42.37# Se ramat sest Ristmissest : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.79.14# Se+ +samma tulli tunnistajas , et temma sest walgussest tunnistis , et nemmat lebbi temma kihck uscksit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tunnistaja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.145.6# Se+ +sinane kuhldis et IEsus tulli Iuda=ea mahst , Galila=ea mah sisse , ninck letz sinna , ninck palwel tedda , et temma tahas alla tulla , ninck awita temma Poicka , sest temma olli kohlu to\:bbine . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palvelema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.160.2# Se+ +sinane om sahtnut se nurme , se u\:lle+ +kochto palcka perrast , ninck hendas u\:lles+ +pohnut , ninck om kesckelt katzick lahenut , ninck kihke omma sissekonda welja puistanut , ninck om tehda sahnut kikille , kumbat Ierusalemmis ellawat , nu\:nda , et se+ +samma nurm sahb nimmetut neine kehle kahn : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nurm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.259.2# Se+ +sinnane suhre armu n . ha\:+ +teggemisse ehst pea\:t sinna Iummalat su\:ddame pochjast kitma\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.117.9# Sest Iummal ei olle omma Poicka mitte la\:hatanut se ilma sisse , et temma sedda ilma sundku , enge et se ilm lebbi temma o\:nsas sahku . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.223.30# Sest Su\:west hedda\:st kissenda minna\: sinna\: pohle Issa\:nd Iummal kuhle minno heickaminne Sinna armolicko ko\:rwa ka\:hne minno pohle n . minno palleminne u\:lles Awwa n . et sinna\: tahat kajeda pa\:hle mea patt n . suhr u\:lle+ +kohus om , ken woib sinno ehn sihs ja\:da\: sais=zma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palumine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.120.6# Sest eckqua kui temma om , nu\:nda olleme meye kahn se+ +sinatze ilma sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.257.5# Sest ehstmalt ollet sinna pattu+ +sehmnest tettu\:t , pattude sissen su\:ndinut , n . ilmale tulnut n . ommast Su\:ndmissest u\:tz latz sest wihast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BCndimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.125.7# Sest kahn se lohtut assi wabba sahma sahb se thenitzusse sissest sest erra+ +lepmatta ollemissest , se ausaliko wabbadusse mannu neist Iummala latzist , sest meye tyame , et kihck lohtut assi himmotzeb hendas meye kahn , ninck himmotzeb hendas ickes wehl . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=olemine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.157.19# Sest kaje , temma lojeb , ninck om nennut se palcke sissen u\:tte+ +mehe , nimme kahn , Ananias hennesse mannu sisse tullewat , ninck se ka\:ghe temma pa\:hle pannewat , et temma jelle neggema sais . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.257.8# Sest kea\: ei pea mitte , mea\: jummala kessude sissen om kessitut se peap erra\:+ +netu\:t ollema , kick+ +suggu nuchtlusse peawat temma @ = tedda = & ossama , temma ei pea jummala ehn mitte jahme , {temma} @ tedda & ey pea jummala hohne sissen mitte ellema\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=nuhtlus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.271.9# Sest , kui sinna kohlet , sahb Iummal sinno ( Naise , Mehe , latzet ninck Suggulaiset , kumbat sinna sinno palwe sissen temma ette wois=z kanda omma hohle sissen su\:lgma ninck nemmat wasto wo\:tma , sest temma om neinde wajselle latzelle Issa ninck neine leskede Sundia , ja temma sahb teit ken teije itcku kahn u\:ttest erra+ +lachkute ro\:mu kahn jelle u\:tte sahtma , sinno jhu sahb temma ha\:hste tallele pannema , kui temma u\:tlep : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=muld&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.257.4# Sest kuj sinna se to\:tte tahat u\:ttelte , peat sinna tunnistama , et sinna\: u\:tz suhr awwa pattane Inimene ollet , et sinna\: jummalalle ku\:mne tuhand punda wo\:lcko ollet , ninck et sinna temma\:le tuhande pa\:hle ei u\:tteki kostust woit anda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pund&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.171.16# Sest kumbat temma enne erra+ +wallitzenut om , need om temma kahn sa\:dnut , et nemmat piddit temma poja palcke sarnatzet ollema , et se+ +samma se ehs=zmalt su\:ndinut olka palju weljede sean . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.111.20# Sest ku\:ssiket teye u\:tz teiselt , et minna u\:ttelnut olle , u\:tte u\:rrikeise aja perrast sihs ei sah teye minno mitte neggema , ninck jelles u\:tte u\:rrikeise aja perrast sihs sahte teye minno neggema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BC%C3%BCrikene&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.77.3# Sest meie olleme kuhlnut tedda u\:tlewat : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.95.4# Sest meije tehdmine om ilma+ +teutelick , ninck meye ta\:hendamine om ilma+ +teutelick . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%A4ielik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.153.3# Sest meye ei olle mitte neine juttussitte perran keunut ( kumbat neist pagganeist ommat tarckalikult tettut ) kunna meye teile tehda andnut olleme se wegge ninck tullewaliko tullemisse meyest Issandast Iesu Christi . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tulevalik&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.195.2# Sest minna olle teit temma mannu la\:hatanut , n . kajeket , teye ei woi middakit temma pa\:hle tohwa , mea se surma wa\:hrt om , se+ +perrast taha minna tedda nuhelda n . wallale laskke . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vallali&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.152.25# Sest minna pea se ehst , et kohus om , ni kauwa minna se+ +sinatze maja sissen olle , teit u\:lles erratama ninck teile melletama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kaua&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.268.3# Sest minna tunnista minno hessitusse , ninck minnu pattut om igges minno ehn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pattuma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.268.11# Sest ninda om Iummal sedda Ilma armatzenut , eth temma omma ajno su\:ndinut poja andis , et kick , kea temma sissen usckwat , ei pea mitte erra+ +kaddoma enge se Iggawenne ello peab telle sahma . ninck et sinna sedda kindmest ussut , tahab Christus sinno essi so\:thma ninck johtma omma ihu ninck werrj kahn su\:nnu pattude andis+ +andmisses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=andmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.97.12# Sest se om se mehl Iumalast , Teye pa\:handus , et teye wihastate se porto jachti , ninck u\:tz eggalick teye sean tehdke omma liha piddada po\:handusse ninck auwo sissen , ei mitte se himmo to\:bbe sissen , kui need pagganat , ken Iummalast ei mitte tya . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5bi&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.259.3# Sest se+ +perrast om Christus sinno ni kallist erra\: ostnut , et sinna\: erra\: pestetut ollet omma wajnlaiside kehest , tedda\: thenima\: ilma pelckmatta sinno ello jgga . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ostma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.265.7# Sest se+ +sinnane to\:bbe tulleb sinnole mehle , eth sinna jummala ehn kurria tennut ninck pattnut ollet , ninck ei olle ilma su\:tha\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pattuma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.106.4# Sest+ +sinatzest tunnistawat kihck Prophetit , et lebbi temma nimme kihck , kumbat temma sisse usckwat , andis andmisse sest pattust peawat sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=andmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.93.8# Sest taha minna hendas kitta , hennesest essi enge ei taha minna hendas middakit kitta , hendas middakit ilma minnu mo\:rkust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.158.19# Sest temma om kui u\:tz tulli u\:ttest kulda+ +seppast , ninck kui se sehp sest mo\:sckjast , temma sahb istma ninck sullatama , ninck sedda ho\:bbedat pu\:chkma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%BChkima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.99.3# Se suggu enge sest waimust om kihke+ +suggune heldus ninck euckedus ninck To\:tte . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.136.8# Se su\:ndi enge , et u\:tz pap sedda+ +samma huhlitzet alla letz , ninck kui temma tedda neggi , letz temma mo\:hta . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B6%C3%B6da&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.119.16# Se tuhl puhub , kumbale pohle temma tahab , ninck sinna kuhlet temma mu\:rrisemisse ku\:ll , enge sinna ei tya mitte , kumbalt pohlt temma tulleb , ninck kumbale pohle temma la\:hb , Nu\:nda om kahn u\:tz eggalick , kumb sest waimust su\:ndinut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%BCrisemine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.198.8# Se u\:llembetze kirja luggesit paliu Iuda+ +ragwast , sest se asse olli liggi sedda lihna , kohe Iesus sai risti pa\:hle pantut , n . se olli kirjutut Hebra=ej Gra=eki ninck latina kehle kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ligi&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.241.27# Sihn om se o\:igke liha+ +wotte lammas Kumbast jummal essi kescknut temma om se Risti+ +kannu pa\:hlt pallawa armo sisse ku\:hetu\:t temma werri ta\:hendap meij usset se pidda\:p se usck se Surma eddes Se erra+ +tappia ei woi meid lihckotama Halle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%B5te&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.35.2# Sihs andket nu\:d egga+ +mehelle , mea teije wo\:lgo ollete , Ku\:mnes selle , kelle kohus om anda , Tolli selle , kelle Kohus om , Auwo selle , kelle kohus auwo annab . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%B5lgu&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.108.14# Sihs awas temma neile u\:lles se moistusse , et nemmat se kirja moistsit , ninck laus neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=andmine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.168.5# Sihs kehlis temma erra omma Iu\:ngrit , et nemmat is pea kellekit u\:tlema , et temma Iesus , se Christ olles . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=keelama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.184.4# Sihs kostis IEsus temma\: wasta : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vaja&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.35.3# Sihs man\~itze min\~a nu\:d , et u\:tz+ +eggalick kike asjade ehst ehs=zmalt tehb palwe , Luggemisse , Ehst+ +pallemisse , ninck Tennamisse kike Inimeste ehst , neine Kunnigatte , ninck kike u\:llembaste ehst , et meije u\:tte waick ninck rawoliko ello piddada woime , kike Iumala+ +peljusse , ninck auwo sissen , sest ni+ +suggune assi om ha\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=palumine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.269.6# Sihs om kahn su\:nno kohus , eth sinna omma arma jummala Su\:ddamest tennat , omma ellu parrandat pattude ehst hendas hojiat , omma risti kannatusse kahn ha\:hl mehlel kannat , jummala auwus kikil ommale wajnlasille andis annat , kui sa thahat , et sinnul jummal peab andis andma , sihs wois su\:nno rawu ninck ro\:hmu kahn siht erra+ +lachkota , kui jummal sinno lebbi se Surma erra+ +kutzub . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parandama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.121.3# Sihs palle minna sinno , Issa , et sinna tedda la\:hatat minnu Issa koa sisse , sest minnul om wehl wihs welje , et temma neile tunnistako , et nemmat kahn ei mitte tulle se asseme sisse sest wallust . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=valu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.183.8# Sihs tulli temma\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Siimon&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.187.5# Sihs u\:tlis temma neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Galilea&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.75.17# Sihs walmistis hendas kahn Ioseph , Ga\:lila\:a mah sissest , Nazaretti lihnast , se Iuda mah ninck lihna sisse David , kumb sa\:hl nimmetas Bethlehem , se+ +perrast , et temma Davida koast ninck suggust olli et temma hendas arwada lasck Maria omma kichlatut naise kahn , kumb hendas olli . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.197.9# Sihs wo\:tsit need So\:dda+ +sullaset Iesusse , tembasit se mantli temma pehlt erra , ninck pannit temma reiwat temma pa\:hle , ninck weijet temma sinna , et nemmat temma risti pa\:hle pannesit , n . temma kandis omma risti . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mantel&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.211.19# Sin\~a\: auwus=z Ku\:hnel anna meile sino paistus oppe meid Iesum Christum ytzines tundma , et meye woime Ia\:da\: se O\:nsa\:+ +teggija\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=aus&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.171.8# Sinna ei olle minnule u\:ttekit suhd annut , se+ +sinane , enge , kui temma sisse tulnut om , ei olle temma mitte perale jetnut minnu jaljulle kahn suhd anda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4rale&SL1=AF&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.246.10# Sinna ei peat ilma asjata mannitzema , Iummala sinno Issanda nimmi , sinna ej peat kitma euges=z ninck ha\:hd kui u\:tzines mea Iummal essi u\:tlep ninck thep . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=manitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.247.8# Sinna ej peat kawwalast tunnistama ej walletellema omma lehhembesse pehl temma waggadusse peat sinna u\:lles+ +to\:stma n . temma hebbedusse kinni katma Kyr : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5stma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.266.6# Sinna enge o\- armas Issa pesseb minno armo sissen , kuj u\:tz Issa omma latzet , om se sinno mehle perran , ninck minnul o\:nnis=z , sihs pehsta minno sest+ +sinnatzest to\:bbest , sinna ollet se kike parramb Arst , ninck woit awitama , no\:rckus ninck terwus , Surm ninck ello saisap sinno kehjede sissen , sinna thet u\:tzines mea minnul kick ennambast ha\:h om , Issand , kui su\:nno meele perrast om , ninda the , tahat sinna mu\:nno ennamb aigka ello sissen piddama , et minno su\:nno ( mu\:nno Najse ) Mehe ) latzet , ninck la\:hembetzelle theni sihs woit sinna minna pea ninck u\:tte So\:nna kahn terwes tetta : tahat sinna minno enge lebbi se+ +sinnatze to\:bbe erra+ +kutzma sest sinnatzest Ilmast , Issand minna ollen walmis sinno sissen erra+ +kohlda , anna sinna enge minnole toisine parrandus oicke usckma , kindmelt kannatama ninck o\:nsa otza lebbi Iesum Christum , sinno ajno poja minno Issanda ninck o\:nnis+ +teggia Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.136.3# Sinna ollet euckete kostnut , the sedda , sihs saht sinna ellama . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.247.13# Sinna peat omma lehembetze naise ninck maja ei mitte pu\:hdma echk middaki sehle sest sinna peat temma sowama kik hehd kui omma su\:dda essi+ +hennessel thep Kyr . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=l%C3%A4hemine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.246.13# Sinna peat po\:hitzema se po\:ha aik , eth sinna ninck omma perre woit hingama , sinna peat ommat asjat teggematta jetma , et Iummal omma tho\: sinno sissen woip teggema Kyr : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%BChitsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.224.3# Sinno man ey massa mitta\:ki kuj armo ninck heldus ned pattut andis andma sihs olles mejie teggo jlma asjata meije parramba ello sissen Sinno ehn hendas kencki kitta\: woi sest peab henda\:s peljama\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=heldus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.40.3# Teije Mehet , armastaket omma Naiset , eckqua kui Christus om armastanut sedda Koggodust , ninck om hendas essi se ehst andnut , et temma tedda po\:handis , ninck om tedda puhastanut , lebbi se Weh mo\:sckmisse So\:nna sissen , et temma tedda hennesselle essi walmistis u\:ttes Koggodusses , kumb illus , Po\:ha ninck ilma+ +nuchtlematta om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.29.16# Teises , et temma hendas u\:mber kajeko , kahs temma wehl Ilma sissen om , ninck mo\:tleko , et sest Pattust ninck heddast ei sah mitte Puhdus ollema , kui se Kirri u\:tleb , 1 . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=puudus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.248.3# Temma ej woi , ninck ej tahab sinnu perrale jetma Temma tyab ku\:l , mea su\:nnul waja om , Tajwas ninck mah om temma perran Mu\:nno Issa ninck minno Issand Iummal ke mu\:nno man saisap kicke hedda sissen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4rale&SL1=AF&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.94.5# Temma enge laus : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.109.13# Temma enge laus neine wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%B5rm&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.171.6# Temma enge laus temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sundima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.214.32# Temma\: hedda\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.214.27# Temma heng ella\:b Iummala sissen iggawelt ken tedda\: sihn omma selge Armo kahn kikest pattust ninck kurja teggust lebbi omma poja erra\:+ +lunnastanut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=selge&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.79.15# Temma is olle mitte se walgus , enge et temma tunnistis sest walgussest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=valgus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.154.5# Temma is tya enge mitte , mea temma pajatis , sest temma olli heitetut , ninck kui temma wehl ni+ +suggust pajatis , kaje , sihs tulli u\:tz selge pilw ninck u\:lle+ +warjas nemmat , ninck nemmat erra+ +heititasit hendas , et neid se pilw u\:lle+ +warjas . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilv&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.95.2# Temma kannatab kihck , temma ussub kihck , temma lohtab kihck . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kannatama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.112.9# Temma om meit kaswatanut omma mehle perrast , lebbi se so\:nna sest to\:ttest , et meye ollessime need ehsmatzet temma lotust as=zjast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=t%C3%B5de&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.181.13# Temma om u\:tte ha\: asia minnu man tennut , need waiset ommat igges teye man , ninck kunna teye tahate , woite teye neile ha\:d tetta , minna enge ei olle igges teye man , temma om tennut , mea temma om woinut , sest et temma se weh om minnu ihu pa\:hle wallanut , se kahn om temma enne tulnut , minnu ihu salwima minnu hauwa mannu . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=salvima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.78.9# Temma sahb tedda so\:htma se leiba kahn sest moistussest , ninck sahb tedda jothma se weh kahn sest tarckussest , se lebbi sahb temma kanges sahma , et temma woib kindmaste saista , ninck sahb hendas temma mannu piddama , et temma ei mitte hebbedusse sisse sah . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.78.10# Temma sahb tedda u\:llendama u\:lle temma la\:hembetze inimesse , ninck sahb temmale temma suh u\:lles+ +teggema se koggodusse sissen , ninck sahb tedda teutma se waimo kahn sest tarckussest , ninck sest moistussest , ninck se reiwa kahn sest auwust sahb temma tedda katma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tarkus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.79.18# Temma tulli omma perandusse sisse , ninck need ommat is=z wo\:tta tedda mitte u\:lles . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.230.28# Temma tulli welja ommast kambrist Sest kunniglicko Tarrist ni puhas Iummala ninck Innimisse Suggust Omma the johsma temma to\:ttas . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=jooksma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.86.13# Theeb kenkit armulikult , sihs techkut temma se himmo kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=himu&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.182.2# To\:ttelikult , minna u\:tle teile , kui se Evangelium kuhlutut sahb kihke ilma sissen , sihs sahb se kahn u\:tteltut , temma melletusses , mea temma nu\:d om tennut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%A4letus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.152.9# To\:ttelikult , minna u\:tle teile , mea teye tennut ollete u\:ttele neile minnu kihke+ +wa\:hembille welgille , sedda ollete teye minnule tennut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=v%C3%A4hem&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.153.13# To\:ttelikult , minna u\:tle teile , sihn sais=zwat mo\:nnikat , kumbat sedda surma ei mitte maitzma sah , senni kui nemmat se Iummala rickusse neggewat , ninck se Inimesse Poja temma rickussest . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.151.13# Tulcket tenna , teye o\:nnistut minnust Issast , perrandaket se rickusse , mea teile walmistut om alckmissest ilmast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4randama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.23.26# Vssu kindmelt , minnu Poik , simule ommat sinnu Pattut andis annetut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=kindlalt&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.171.4# Vtle nu\:d , kumb neist mo\:llembist sahb tedda kihke ennambiste armatzema . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=armatsema&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.187.16# Walloket ninck luggeket , et teye ei mitte kiwsatusse sisse lange , se wajm om ussin enge se liha om no\:rck . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=n%C3%B5rk&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.133.6# Wihmatzelt enge perrast kihke , om temma kahn minnust , kui u\:ttest enne+ +aiko su\:ndmissest nettut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BCndimine&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.149.2# Wois minna temma reiwa shilo lihkuta , sihs sais minna ku\:l terwes . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=terve&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.20.14# Wo\:tket , So\:ket , se om minnu Ihu , kumb teije ehst antut sahb , sedda techket minnu melletusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%A4letus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.20.16# Wo\:tket ninck Iohket kihck sa\:hlt sissest , se+ +sinane Karrick om se wastne Testament minnu Werre sissen , kumb teije ninck paljude ehst erra+ +wallatut sahb , pattude andes Andmisses , sedda techket , ni saggedaste kui teije sest johte , minnu melletusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 1.24.5# Wo\:ttab temma sinnu so\:nna , sihs ollet sa omma Welje sulgnut , Ei kuhle temma sinno mitte , sihs wo\:tta wehl u\:tte a\:chk katte hennesse mannu , et kihck assi pohjatut olckut katte a\:chk kolme Tunnistusse pa\:hl . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%B5hjama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.188.12# nemmat kostsit temmale : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 3.257.7# ne+ +sinnatze n . mo\:nni muh pattu perrast , kumma sinna\: ommast wannambist perranda\:nut n . essi tennut ollet , efferdeb sinno Iummal nuchtlema se+ +sinnatze ello sissen , Risti+ +hedda , waisusse willetzusse , wajwa , murre n . surma kahn , ninck perra\:st se+ +sinnatze ello se iggawetze po\:rcko+ +hawa tulle kahn . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 4.184.11# parahilda u\:tle minna teile , enne kui se su\:nnib , et sihs kunna se su\:ndinut om , et teye ussute et minna olle . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=parahilda&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.111.12# u\:tte u\:rrikeise aja perrast sihs ei sah teye minno mitte neggema , Ninck jelles u\:tte u\:rrikeise aja perrast sihs sahte teye minno neggema , sest minna la\:ha oma Issa mannu . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BC%C3%BCrikene&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.111.15# u\:tte u\:rrikeise aja perrast sihs ei sah teye minno mitte neggema , ninck jelles u\:tte u\:rrikeise aja perrast , sihs sahte teye minno neggema , ninck et minna se Issa mannu la\:ha . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%BC%C3%BCrikene&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.136.10# u\:tz Samariter enge seitis , ninck tulli sinna , ninck kui temma tedda neggi , hallistis temma hendas u\:lle temma , letz temma mannu , keutis kindi temma reyat , ninck wallas sinna sisse O\:hli ninck Wihna , ninck to\:stis tedda omma to\:ppra pa\:hle , ninck weye tedda se Herbergi sisse , ninck teggi temmale ha\:hd . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=reig&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
#Rossihnius 2.112.3# u\:tz naine , kui temma ilmale tohb , sihs om temmal murre , sest temma tund om tulnut , kui enge se latz ilmale su\:ndinut om , ei mo\:tle temma ennamb se waiwa pa\:hle , se ro\:mu perrast , et se inimene ilmale su\:ndinut om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mure&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Rothiq, Zastroviq, Beutler, Bark, Fuchs, Eisenschmidt, Krug, Undritzi Thomas ja Paul, Kurrikoffi Andreas, Jannseni Eugen ja Harry, Sperrlingki Burchard ja Alfred, Herrmanni Karl August , Treffneri Hugo , Kallasõ Rudolf, Kergi Johannes, Jürmanni Michael, Tiido (Dido) Andres, Kanni Hans jt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Roth ütel’, et laulkõ egäl puul ja kõgõst, es nõvva sukugi õnnõ kerigulaulõ laulmist,» selet’ Kanepi aoluu uurja Hirvlaanõ Milvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Roti reilender lätt poolõ laulu pääl üle booleros ja kurvana esitedü laulust või miiq käeh marss vai tango saiaq. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Rubensi Piitre Paul (Peter Paul Rubens, 1577-1640) oll' flamandi baroque kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rubensi_Piitre_Paul
Ruffi , se pannit nemmat weggisi , et temma temma risti kandis ninck pannit se risti temma pa\:hle et temma Iesusse perran kandis . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Siimon&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Ruitlane om olnuq ehitüsmaalri, treial, autujuht, katlakütjä, valvur, tüükua meistre, varustaja, kar`us. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Ruitlane om retsidivist: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/suk2dex.htm
Ruitlan� ja Gulk kunagi poisk�s�st p��st pinginaabri olliq ja vihuviiri tsik�rdivaq. http://www.sirp.ee/archive/2001/02.02.01/Kirjand/kirjand1-3.html
Ruitlan� �tel viil et t� ei kannata i�tet j�rve. http://www.sirp.ee/archive/2001/02.02.01/Kirjand/kirjand1-3.html
Ruitlanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Ruitlanõ: nimi ei tsurgi juustu! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/index.htm
Ruitlanõ om Võõpsoh tagasi ja võrdlõs pääliina pääd Räpinä pääga. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ruitlanõ om puupää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Ruitlasõ Olavi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Ruitlasõ kaalan . http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Ruitlasõ (loomingu) kotsilõ om lukõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Ruitlasõlt novell President (Soome kiilde tõlknu Raija Hämäläinen.) http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Ruitlasõlt valik luuletuisi. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Rukkilõikuse ajal lauldi UJU OTSA, IIKENE, hõigake, lõigake, uju otsa, veere veerte, hõigake, lõigake! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/vonnu/
Rulli kerkünü tainas lavva pääl ohkõsõs ja lõika nelläkandilidse tükü. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Rumeeniä lipp ( rumeeniä keelen Tricolorul ) om Rumeeniä riigilipp , miä om pruugin 27. joulukuu pääväst 1989 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rumeeni%C3%A4_lipp
Rummal jutt, et marju ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Rumvoldi Aivar oppas Võrol savikunsti Rumvoldi Aivar võtt savipotti ahost vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Runõ uibohe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruog ol`l` ka iksni vetel, ku herne’ oli keededü vai ua’, sis süöjä iks oijuti nigu loozikuga xõõrikut piteh, kua luiza tävve sisse herne vai ua terä tul`l`, tiijä oi ku magus tuo luiza täüs ollgi, a inämbüsi oll iks liem luizah ku vesi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ruperti maa küündü Põh'a- Quebecist ja Ontariost Lõuna- Albertani . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Rusiguriigli om, et üts keskmäne sann-suvila kuuh. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Rutta usinaste järve veerde, vahest nakkase kikka kirgma! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ruttu haarat, suu palotat. http://www.setomaa.ee/
“Ruttu, ruttu olgõ pliiniq lavvah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruttu vii perrä, tekk tulõ ala ja ruuga kiitmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruttu vällä ja hobõsõlõ sälgä ja tõukama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rutu peräst ragi varba maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Ruuba külä om jär’ve veereh.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruubli küsse niq tä ruubli an’d. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruuga ol’l latsõkandjide päält ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruuga pidi täl’le (papile) es’ kät’te viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ruuga tetti pliidi pääl ja tulõ pääl ja külmä ilmaga ahoh. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Ruug 22 olnu paras keenü, sis tõstnu kokk kopaga harja tasakesi leemega liuda ja viinü herrä ette. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Ruuh vai rohi vai roht om ollus , miä om mõtõld inemise vai eläjä tõvõ tohtõrdamisõs, kergendämises, ärqhoitmisõs vai ärqtundmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ruuh
Ruumajal om paks sarvkihiga nahk nink tä luu munnõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ruumaja
Ruumaja om sälgroodsoga elläi , kiä hingäs õhko , om hariligult külmä verega ja eläs päämädselt maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ruumaja
Ruun oll kraavin sälnlõ, Jalakõsõ tilolõ. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Ruusa Ago pilt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Ruusal naas' pääle kolmõpääväne Kaika suvõülikuul , midä peeti 19. kõrda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu_2007
Ruusa rahvamajan om üllen ka savvusannu näitus, kaija ja osta saa keväje ilmunu suidsusannaraamatut. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
«Ruusatii, midä müüdä Nõiariiki saa, om korgõmba perve pääl ja ku massin tull’, sis kõndsõ nä väega aigupite ja mängelden hainamaa pääle,» selet’ Vahteli Maria. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ruusa tüükua moro pääl saa kaia näütemängu 10.–15.07. saa Räpinä kihlkunnan Ruusa tüükua moro pääl kaia Rahmani Jani näütemängu “Kaalukoda”. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Ruusmaa nimmas’, et viil üts esieräline tüü oll’ tettü ravvatüüfirmast AS Lapi MT – «Roostevaba Võru visiitkaart» (Kõlli Hardi Võro Keskliina gümnaasiumist). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ruusmäe latsõ saiva perän kittä hää keele iist. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Ruusmäele saadõti Leili päält keskkooli ja päält nädälist oppajakursust. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Ruusmäel joht sagõhõhe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Ruusmäel vanaimä man – Eesti aasta vanaimä man Oro Leili latsõlatsiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Ruusmäe vanaimä man, põraq mäng ` tä võrokiilsen näütemängun ni kynõlõs pidupäivil vanõmbidega koton võro kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Ruuvminõ oll' säänä sama niguq kisõlavvakatussõl, muguq roovipuuq köüdeti viil vitsuga ega paaripuu vai sagarõ külge kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ruvvas keedeti ka ohtjit ni tak`k`a lehti, vaihõl ka naatõ ni miä sai õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Rwanda , ammõtlidsõlt Rwanda Vabariik , om Kesk- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rwanda
Rwanda pääliin om Kigali . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rwanda
Rägisejä usse olli, sis panti usse vaihele; kõnõldi kah, et pini kusi ollev hää. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Rämmi kasus mõtsikult üle Eesti, a inämb om tedä mereveeritside hainamaiõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Rämmi mar'aq ommaq mõtsmaasikast makõmbaq ja esiqsugumadsõ maigu ni hõnguga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Rämm kasus inämbüisi kuiva ja lubjadsõ maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Rämm om maasiga hainoperre sort. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%A4mm
Rämmänäpäät’nits om päält mihkl’ipäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rändäjäst majast, hindä kodomajast, kirot’ uurmistüü Vahtsõliina gümnaasiumi 11. klassi opilanõ Tohvi Anna, vallavanõmba Tohvi Rauli tütär. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Rändäse taivast Tsirgutiid pite. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Rännuaastad. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Räpina kihkunnah Palo vallah um üts Praali talo, kes vanast väega rikkahe elänü, ku tälle üts hüä huop sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Räpina valla Kõnnu külä poiss´koolit´hindä uma käe pääl vällä pillimehest, kirämehest; elli Tarto liinah vaba kutsõ all; ildampa läts´kodovalda tagasi, sääl jäi elolõpuni ilmategijä amõtihe. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Räpinä? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Räpinä aianduskooli lõpõtanu Jaana om kasvatamisõs vällä sortnu parõmba ja nuu sordi, midä inemise tahtva: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Räpinä aianduskuul jagi hää kodo päivil mitmõsugumast aiapidämise nõvvu. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
«Räpinä kandih om egäl puul väega illos korgõ vili, nii korgõt ei mäletägi!» kitt tä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Räpinä kandist Leevakult peri riigikogolanõ Mälbergi Meelis ütel’, et om tähele pandnu tuud, kuis Eestin om muutunu pilt mi kandist: ilõdu veeremaa asõmõl nätäs esimuudu maanukka, kon om hää ellä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Räpinä kihlkund , 1892.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
«Räpinä kihlkund om külgepite vasta Lämmindjärve ja tuust kandist omma kalamiihiga köüdedü as’a,» ütel’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Räpinä kihlkunna Vilustõ külä miis Kiudo Henno (Henno Kiudorf, 83) kõnõl’ inne vabariigi aastapäivä üte ummamuudu luu, mille peräst täl, kodokandin tuntul kriuhkamehel, seoniaoni tsipakõsõ hinge vaivas. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Räpinä kihlkunnan lasti maaha kolm sutt: kats Lämmäjärve veeren ja kolmas Veriora kandin. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
1952 - Räpinäl asotõdiq jälki miiskuur, minka edimädses dirigendis sai Konsapi Voldemar . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
Räpinäle tohtrõ mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Räpinäl hinnati noid plaanõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Räpinäl 11. kõrda peet võrokõisi tsõõriklaud üllät' tuuga, et üten märgotajit oll' hulga, mõttit, kuis umma kiilt ja kultuuri paikligu elo parõmbastegemises pruuki, kah hulga. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Räpinäl om tähtsä üritüs Räpinä päävä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Räpinält: http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
1927 - Räpinäl tetti vallalõ kihlkunna Vabahussõa mälehtüssammas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Räpinält peri Pärnaste Eve kirotas tuust, et viil 250 aasta iist panti vana Võromaa latsilõ vanno esieräliidsi nimmi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Räpinä luumõmaja perremiis Küti Leo kõnõl’, et luumõmaja, miä luu ja toukas takast vahtsit ettevõtjit, mõtlõs innekõkkõ naisi tüükotussidõ pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Räpinäl võetas kokko Vana Võromaa arõnguideesid Võro Instituut ja Uma regionaalprogrammi ettevalmistav nõvvukogo kutsva huvilisi kullõma ja üten kõnõlõma tsõõriklavva ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Räpinä-lähküdse Leevaku külä vanõmb Kasearu Vello ütles, et timä kandin om lumõga sisse sadanu üte põllumehe väetüseküünü katus ja üte talo laut-küün. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Räpinä maantiid müüdä nika ku tulõ Tsolgo tiiviit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Räpinä puul omgi haan´amaa ja haan´alõ käümä . http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Räpinä tulõtõrjõ all pottsepätüüd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
«Räpinä vallah om saa noorõ mehe kotsilõ õnnõ 81 naist perrä jäänü, tuu om väega ohtlik,» põhjõnd’ Küti Leo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Räpinä viie ma tunnõ tõtõstõ är. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Räpsä veli, sul rikkaba q rõva q säläh! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_15_laul.php
Rästäs lätske' jäl' kaema, kost rebäsele naarda' saasi' tetä'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Rätsep es kärsi' hirmuga inäp kohki olõma ja ku vägimiis makuma (mitte «magama») oll jäänü', pagõsi är. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Rätsep nüüd tuud pallõma, et teda hoias vägimehe iist, selle ku tuu vällä mõtsast tulõ, sõs inäp hääd luku rätsep hindäl es arva olõma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Rätsep oll talol umblõmah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Rätsepp kül ütel üzkõrra, et agu vaest sandi tigo kuuld, a’ tütrek indsitelli, et tuo maka ku tuhakott, kuulõ õi, vai poheldõ käärnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Rätsep tahtsõ inne viil puhada. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Rätte (tsäposkit, sõlgõ jne.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Rätt ka pandas läbi paja vällä, nigu tähest, et soo talo pool om noq kuul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rätt ummõldu läbimõstu linadsõst rõivast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/73-pearatt
11 Rääski Mairo: http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Räüsäpäiv oll ütetõiskul mail. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Rõibõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Rõiva jät’t sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõiva, midä liinah inämb ei näe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Rõiva pandas kivi pääle vai kapuda haigusõ peräst. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Rõivaq arq kakõnu olliq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivaq joq kyik olliq arq kakõnu säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivaq jäi jalq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivaqki vesi vei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivaq nagla otsa, ku nakas küsümä, “Noh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Rõivaq olgõq nagla otsah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivaq ommaq noq arq saanuq, a nüssäq muq imä kaq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rõivas om pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Rõivas om sääne asi, midä inemiseq kandvaq uma iho ümbre, päämädselt tuu jaos, et ihho kaitsaq (nt. külmä vai vii iist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5ivas
Rõiva´ panti lae ala säetüide orsi pääle, kon sannaleil pehmit´ ja lämmist´ puhtit rõivit, a kantuist päälisrõivist häöt´ sinnä siginenü söödigu är. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Rõivit om vähe nätä ja näid kantas võlssi,“ ütel` Vissel Triin. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
(Rõn) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/oo/
Rõndo all om kõtt ja rõnna takan om sälg . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnaq
Rõngu SÕKSI SÖÖDI, LAMPSE LAANE, kiigu, liigu, kõndse kõik kõiviku alutse, kiigu, liigu, kõik kuusiku ma kummardi, kiigu, liigu, kõik vitsiku ma vilisti, kiigu, liigu – es näe mõtsan tsirkessida, kiigu, liigu, kuule es kulli poigeida, kiigu, liigu! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Rõngu Veere, päev Karjatütrukukõse laul VEERI, VEERI, PÄIVÄKÕNE, elleroo, elleroo, veeri, päivä, vettä möödä, elleroo, elleroo, lase mõtsa latvu möödä, elleroo, elleroo! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Rõngu karjusse mu kaiva: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/20/olli-mina-tille-teopoissi/
Rõngu neiu näievä: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Rõnnakooban ommaq süä ja täü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnakuup
Rõnnakoobast allapoolõ jääs vaheliha ja tuu all kõtukuup . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnakuup
Rõnnakorvi tegeväq 24 küleluud . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_r%C3%B5nnakorv
Rõnnakuup om kuup inemise (ja tõisi eläjide) kihä päälmädse jao sisen, midä kaitsvaq rõnnakorv, nahk ja muskliq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnakuup
Rõnnaq , kõtt ja sälg nimitetäse kihäs, kihä külen ripuvaq käevarrõq ja jalavarrõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Rõnnaq om inemise vai eläjä (innekõkkõ imetäjide ) kihä edimädse poolõ ülemäne jago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5nnaq
Rõuge Varstu Sõmerpalu Osula Puiga Misso Vana-Antsla Tsooru Lasva Kääpa Kollino Saru Saarde Puutli Pyala Pyartli Raista Pynni Raagi Saaluse Asundus Ragi Puusepa Pusepa Pindi Asundus Plaani Plaksi Plessi Polovina Põnni Pressi Rayste Sadrametsa Punsa Raiste Rammuka Räpo Rogosi Rogosi Asundus Rokina Roosiku Roosisaare Rosva Ruusmäe Ruhingu Ruuga Rummi Ritsiko Ristemäe Ryuge Rasva Raudsepa Ruutsi Rauge Ruusmyae Reinumägi Reynomyagi Riitsilla Rimmi Rutsi Myza Vana-Roza Nooska Nursi Obiniste Obinitsa Oe Oleski Ortuma Oru Orumäe Orumõisa Orumyae Ostrova Noodasküla Noodase Myza Vana-Saluze Myza Vana-Vyaymela Myza Vastseliyna Myza Viytina Naha Nakha Navi Neuhausen Neygauzen Nodaze Nogo Nõnova Myza Vana-Kazaritsa Otsa Paganamaa Pärtli Peebu Perajärve Perametsa Perayarve Petruse Petruze Pihleni Piipsemäe Piisi Pikakannu Pille Parmupalu Pärlijõe Pähni Paidra Päla Palande Palanumäe Palli Palo Palometsa Paloveere Pältre Pältri Pari Pindi Uue-Antsla Vana-Nursi Vana-Roosa Vana-Roosa Asundus Vana-Saaluse Vana-Väimela Vana-Vyaymela Varkali Vastse-Roosa Vastseliina Asundus Vastselina Vastseliyna Vana-Kasaritsa Vana Saaluse Asundus Vana Kasaritsa Asundus Uus Saaluse Uusvada Vaabina Vaabina Asundus Vaarkali Vagula Vahtseliina Väimela Asundus Väimela Suurküla Väiso Vakari Vatsa Verava Veretina Voki Võlsi Võmmorski Võrumõisa Võrusoo Vyaymela Vyru Werro Wöru Yago Yagu Vitka Virve Viru Veri Verijärve Verro Veru Viirapalu Viitina Viitina Asundus Viitka Villa Villike Vinski Yakobi Uue Saaluse Sakurgi Soome Suhka Sulbi Sutte Syanna Symerpalu Tääglova Taberlaane Tabina Tagakolga Tagaküla Soolätte Sooküla Soodi Sänna Sänna Asundus Säre Sarise Savilöövi Savimäe Serga Sika Singa Soe Sõmerpalu Asundus Tammeveski Tautsa Teaste Tsolli Tsooru Asundus Tsoru Tundu Tursa Tuuka Tyaglova Uhtjärve Umbsaare Urvaste Urvaste Asundus Tsolgu Tsolgo Tsirgu Tellaste Teterova Tiilike Tiitsa Tilga Tiylike Tobrova Tootsi Trolla Tserepi Tsiistre Utita Jõepera Kallaste Kamara Kangsti Kannu Kapera Kärgula Kärgula Asundus Kärina Karisöödi Kärnamäe Kasaritsa Kassi... http://www.appszoom.com/android_applications/travel/vorumaa-map-voruantsla_ganna.html
Rõugu kihkunnah Külmä küläh elli üts noormees nimega Peeter Raube, kes kosjul kävvüh hinda üle lask lüvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Rõugu kihkunnah Vastseliina - Võro tie veereh, ligi Kirepit om üts pik äkiliste orgu vaihõl järv, keda "verijärves" kutsutas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Rõugu kihlkunna Tilgu külä Sepä tallo tull 6. lehekuu päältlõunat kokko paarkümmend Vana Võromaa inemist, kiä arutiva savvusannage köüdet perändi edesikestmise üle. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Rõugu pool um parhilla veel vana kosilase pilkamine rahva suuh alalõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Rõugõ Jahimeeste Seldsi esimiis` Vumba Aare. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvuudis.htm
Rõugõ khlk. rhvl. ; sdn. E. Seppar. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Rõugõ kihlkund, 1894.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Rõugõ kihlkund , inne 1907.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Rõugõ kihlkunna Kogrõ külä Timpri talo pernaanõ Silgu Liivi (68) tekk’ säändse raamadu uma perre abiga. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Rõugõ kihlkunnan Pähni luuduskeskusõn kokko saanu 28 luuduskaitsjat sõidi edesi Mehkamaalõ kaivanduisi kotussit kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Rõugõ krossiklubi kasus Tsikli hüppäs nigu kunn. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Rõugõt om Soe bussipiätüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Rõugõ vallan Hino külän 29.III 1913 sündünü Võro luulõtaja Johannes Siska latsõpõlvõkodo oll Siberin. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Rõugõ Ööbikuoron Rõugõ valla 6 kodokandipäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Rõõmuga, kui suurõ kuurma alt päsnü, läts miis kodo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Rõõsk piim giftitamisele. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Röölinaan’e üt’el’, et vaia sedä vett kohe paika ka pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Röölitaarast hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Röövlihauaq kutsutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Röövliq tapiq kuninga vormiga mehe sängü pääle ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Röövlitaarast kae, et kedä tä noq nüüd kuts, niq pöörähüt röövlitaarasti ala, ni võt’t süäme vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüanurmõ veereh lasiq kõik’ põlvildõ, pap’p hiitõ kol’mipooli ris’tiviiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüaoras, pedäjavaiguga seätu, parandap mädeneväd haava. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Rühigemme, rutakõmmõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/15.html
"Rühikemi', rutakõmi'..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Rühi sa mu iest ka põima, ma lää kae, kost liha saa! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Rühkjal õks rüüd, haardjal hamõh, magahajal olõ-õi midägi. http://www.setomaa.ee/
Rühk´keq ja rutakõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/15.html
«Rühmäga olõmi kässikõvõrduisi tennü ja riviplatsi pääl valvõl saisnu, ku kiäki «sädeles» vai mulgatas rivin vai tunnin,» ütel’ Joosep. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Rüki sai joq niipall'o veedüq, et kuq puhast leibä naanoq süümä, sõs tedä haardonu-s kuige kavvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
“Rüki vaja kokko kanda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüm’mäs’ üt’te, tõist - es jõvvak’i inämb kaksadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ründäjä (mängjä numbrõga 10) taht palli värehtihe lüvväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalgpall
Rüp’üh ol’l tõõsõl Obinitsah matusõpühäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rütm om kah hää, aastaaigõ- ja päävärütm. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Rüä-Maarjapäiv: tuu om jumalaimä surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüäjahu keevä vii sisse; ku hapnama lätt, kõlbas tuu ka aganatsõ leevä pääle servätä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Rüäjahu oll' niguq tsakõ, nüüd om tsiajahu peenemb, ku vanast rüäjahu oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Rüäjahust kohetus oll’ inne joba valmis hapatõt ja nüüt sai naha hapnõma panda. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Rüäjüväserbätüs vahtsõst avvu sisse! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Rüälille kimbust tõmmas' ynnõ paar' häidsend ja tsusas' nuuq hindäle rynda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Rüä lõikamise aig, imä ollu' rükä põiman ja latú ka üten. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Rüänurme pääl lasti kah pitä, kiä lask. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Rüä pääle peet’i suurõb pallus, ruubli mas’ti, kats’tõis’küme vuuri üt’el’ üt’te synna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüäpõiminõ ka õks om üts väega rassõ tüü. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Rüä põiminõ võtt õgalõ inemisõlõ esimuudu mano. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Rüä põllukõsõ olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüäq kasvevaq jo vanast väega kehväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Rüärääk ja rohunepp omma nuu, kedä hoiõtas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Rüä vai kes’vä pääl ka lastass pitäq, säält saa jo kõõ nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüük nigu kikas sitahunniku otsan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Rüükse ku ratta pääl ja sys nakas` lõpus ikma, et ma tedä nõias kutsu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Rüüli lät’siq kõõ Püha-Maar’al takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüli lät’siq tii pääle ette, a hobõsõ ol’liq täl väega hüaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüülinaas’el ol’l väega tõbinõ lat’s nigu kostki saas ap’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüliq ka takah tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüliq saistsi tii pääle, suurõq vasaraq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüli saisva tarõh, kirvõgi viil käeh, nii ol’liq ar hiitünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüli tiid’se, et timä k’au ja vaheq üt’evoori Tes’sova palo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüvlihavva kutsutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Rüüvli, kuis sul ol'l üümaja?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Rüüvmine lätt muudu, sõa nigunii... http://www.kalale.ee/galerii/24D7
1990 - S'aksa Demokraatlidsõst Vabariigist sai S'aksa Liitvabariigi osa nink tuuga katõst S'aksa riigist üts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._rehekuu_p%C3%A4iv
S'aksa-Rooma riik 1600. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa-Rooma_riik
S'aksa-Rooma riik vai S'aksa Rahva Pühä Rooma keisririik (s'aksa keelen Heiliges Römisches Reich Deutscher Nation , ladina keelen Sacrum Romanum Imperium Nationis Germanicae ), edimält lihtsähe Pühä Rooma riik, oll' riik Kesk- Õuruupan keskaol ja vahtsõ ao alostusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa-Rooma_riik
S'aksa keelen kutsutas liina Erlau, ladina keelen Agria, serbiä ja horvaadi keelen Jegar / Јегар vai Jegra / Јегра, tsehhi ja sloveeni keelen Jager, slovaki keelen Jáger, poola keelen Jagier ja türgü keelen Eğri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
S'aksa keele välläütlemisen või kakkõhellü kuuldaq sõna alostusõn vabahelü iin, nt eins [qains]. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
S'aksa kiil om indoõuruupa kiili germaani rühmä kiil , midä kõnõlõs umbõs 105 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa_kiil
S'aksa kiilt kõnõldas päält S'aksamaa , Austrian , Luksõmburgin , Sveidsin , Belgiän ja Liechtensteinin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa_kiil
S'aksa lipp ( s'aksa keelen Schwarz, Rot und Gold ) om S'aksamaa riigilipp , miä om pruugin 23. lehekuu pääväst 1949 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksa_lipp
S'aksamaa ; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
S'aksamaa (S'aksa Liitvabariik, s'aksa keelen Bundesrepublik Deutschland ) om föderaalnõ vabariik Kesk- Õuruupan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
S'aksamaa S'aksamaa naabriq ommaq Taani , Poola , Tsehhi , Austria , Sveits , Prantsusmaa , Luksõmburk , Belgiä ja Holland . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
91% S'aksamaa inemiisist ommaq s'akslasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
S'aksamaa ja Itaalia lubasiq 1938. a. Ungarilõ osa Lõunõ- Tšekoslovakkiast ja Karpaadi- Ukraina nink 1940. a. Transilvaania . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
S'aksamaal raotas puid ja Vennemaalõ kargas last? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
S'aksamaalõ , Prantsusmaalõ ja Itaalialõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
S'aksamaa okupatsiooni sõaülembäq olliq edimält küländ sõbraliguq eestläisi vasta: om teil uma riik - olkõ pääle, meil om käsk edesi minnäq, miiq teid ei putuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
S'aksamaa päälinn om Berliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
S'aksa okupats'ooni aigo 1944. a. lehekuun ja piimäkuun saat' Ungari valitsus ja politsei vällä umbõs 440 000 juuti , inämbüse näist Auschwitzi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
S'aksa võimu aol Eestih es tüküq talomeheq natsõ säädüst täütmä ni mustlaisi vällä andma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
S'akslasõq alostiq pääletungi Lemsalu (Limbaži) lähkon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/19._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
S'akslasõq esiq lätsiq edesi, võtiq Pihkva ärq ja lätsiq piaaigu puuldõ Peterburgi tiile, sõs tetti verevidega raho. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
S'akslasõq es tiiq midägi väega halvastõ viil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
S'oo artikli kõnõlõs pürämiidikujolidsõst ehitüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%BCr%C3%A4miid
S'ood protokolli tarvitõdõn luudi 1990. a. võrgolehistü (WWW). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/HTTP
«S'oo häränahk haarus ar ümbre mu müürü.» No' kaie kunigas ka', õt Karnõlal ommõ õigus, ja timä ütle-es inäbä midagi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
S'oo ilma aigo kutsutas tuud paika Vanas-Uppsalas ( Gamla Uppsala ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
S'oo ilma aigo kutsutas tuud süstemmi hariligult eukleidilidses geomeetriäs, et tetäq vaiht noidõ geomeetrijidega (nn. mitte-eukleidilidseq geomeetriäq), midä naati uurma 19. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
S'oo ilma aigo om kohviku nimi Desertni Bar ja timä aadrõss om Tarass Sevtšenko Prospekt (inne sõta oll' tuu poolaperäne nimi ulica Akademicka ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
S'oo ilma aigo om suurõmb jago tuust piirkunnast Pakistanin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indus%C3%B5_oro_tsivilisats%27uun
S'oo ilma aigo om sääl kats muusõummi ja riiklik Széchenyi nimeline raamadukogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
S'oo ilma aigo om tä üts kõgõ populaarsõmp romantismiao viiesepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelssohni_Felix
S'oo ilma aigo om võimaluisi inämb: või sõita jalgrattaga , autoga , bussiga , rongiga , laivaga vai linnukiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
S'oo ilma aigo om Širazi Ülikuul provintsi kõgõ suurõmb ülikuul ja üts parõmbist Iraani korgõmbist koolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
S'oo ilma aigo peetäs katõ aastaga takka ütsüte ala suvõolümpiamänge ja talvõolümpiamänge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ol%C3%BCmpiam%C3%A4ngoq
S'oo ilma aigsõ matõmaatiga periuud ( 19. aastagasaa tõsõst veerändist alatõn). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
S'ooilmaaigsõq kuningriigiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuningriik
S'ooilmaaigsõq ommaq mõtõld jakkama antiikolümpiamänge, midä peeti Kreekan Olümpian 8. aastagasaast i.m.a. kooni 5. aastagasaani m.a.p. 19. aastagasaal tekkü mõtõq jälq olümpiamänge pidämä naata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ol%C3%BCmpiam%C3%A4ngoq
S'ooilmaaigsõt liina kotust kutsuti toona Östra Arosõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
S'oo ilma aigu eläs kolm elevandilihti: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elevant
S'oo ilma aigu lätt matõmaatiliidsi tiidmiisi vaia pall'odõn tiidüsharõn, nigu näütüses luudus- ja inseneritiidüisin, majandus- ja arstitiidüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
S'oo ilma aigu om lossin mitu muusõummi ja maavanõmba ( landshövding ) residents. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
S'oo ilma aigu ommaq inämbüs kuningriikõ konstituts'oonilidsõq monarkiadq , kon kuninga võim on piiret (sakõstõ ommaq kuningalõ jätedüq õnnõ edüstüsfunkts'ooniq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuningriik
S'oo ilma aigu saa ruuhõ päämädselt apteegist (rohopoodist). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ruuh
S'oo ilma aigu tarvitõda-iq sõnna "eelektri" ku terminit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eelektri
S'oo ilma aigu tunnõtas Fibonaccit päämädselt katõ as'a perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
S'ookõrd koliti tä liina süämehe, miä tuudaigo huugsahe kasvi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
S'ool aol oll' majandusõ arõng Ungarin kipõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
S'oo luudi 1477. aastagal piiskop Ulvssoni Jakobi aigo. 1515 panti tä kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
S'oon artiklin om juttu õnnõ liikmiskibõhusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kib%C3%B5hus
S'oon tekstin om 1430 lehekülge ja tä om kokko pant aovaihõn 1469-1708. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C4%80digranth
S'oo om küländ üttemuudu raamaduga "Liikujast sfäärist", minka kirot' Autolykos Pitanest umbõs 310. aastagal i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
S'oo om täpsüstüslehekülg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes
S'ooperäst juusk veri ihon ümbre, hõngutõmbaminõ kest edesi, toit saa ärqseeditüs, tahtku inemine ehk tahtmada, ja magadõngi kest s'oo kõik edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
S'oosinanõ luuvärgi om kõigilt puult lihaga ja nahaga katõt, nii et kui hambaq arvamadaq jätämiq, ütski luu pal'as ei olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
S'oo teos om Heroni tüü muudu, miä om perit kolmandast aastagasaast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
SA OLÕT ILLOS, VÕROMAA Tauno Parisson, Koit Kirber Kuis olõt illos Võromaa, sa ummi mäki, mõtsuga. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
SBK (sõduribaaskursus) lõpun tull’ 60kilomiitret jalaga är kävvü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
SELETEMINE: http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
SETO KIRÄVARA 6. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
SIIN MAAL EHITEDES MÕRSJA, VÕÕRALE MAALE VIIÄS MIHELE? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1964
SIIRI-LIIRI LINNUKENE (Puh) 9. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
SIIST SÕIT, SÄÄLT SÕIT, HALLI RUUNARAIPE MANU? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
SIKK KOOBAN, SARVÕ VÄLÄN? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1970
SILMÄ' KU SIBULAKÕSÕ', KÄPÄ' KU KÄÄRIPERÄKESE', KÕRVA' KU KÕOLEHEKESE', HAND KU SIIDILINT? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1977
SI-süstemin om kipõndusõ mõõdis miitret sekondi kruudu kotsilõ (m/s²). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kip%C3%B5ndus
SMS- ja muu lainu, midä miis om käsknü võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
S 46096/8 (1) < Setu, Mäe v., Võõbsu k. < Järvesuu v., Võparsova k. < Mäe v., Varesmäe k. - N. Sõrmus < Marie Kütte, sünd. 1862. a. (1932). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
S 48203/9 (14) < Setu, Mäe v., Võõpsu k. < Järvesini v., Võparsova k. < Mäe v., Varesmäe k. N. Sõrmus < Marie Kütte, sünd. 1862. a. (1932). http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
SUSI NULGAH, SUU AMMULÕ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2026
SUSI RISTI AIA PÄÄL, SUU AMMULI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2029
SUSI SUMP SUUD PITEH, KAHR KUIVA PALLO PITEH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2032
SUU PIKÄ, SAARE PIKÄ, ARU PIKÄ, HAINA PIKÄ, PIKÄ-PÄKÄ PÄÄLE LÖÖVA? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
SUURÕBA PARGIQ PIASSI UMA TULÕKIST MÕNÕQ PÄÄVÄQ INNE TIIDÄQ ANDMA. http://taarkatare.com/avaleht/
SUVÕL PIIRAK, TALVÕL VATSK? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Sa' aja' minnu inne häste rammu, sis süü' ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Sa' haara lats häl'lüst ar' ja' sis panõ mõtsa juuskma, a' ma' joosõ sullõ järge ja sa' lasõ mul lats ar' võtta. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
«Sa' lupa' mul üts häränahasuuruki aid ümbre tetä'.» Kunigas nakas´sis naardma ja utel', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sa' mine' suuhu ja' lõika' üts kuslapuinõ kepikene ja' tii' lood'apuu10 marjuga' kokko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Sa' olõ' õks kurvalinõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"Sa' piät viil üte tsia tuuma, muido olõ-i minga54 ummõlda, sis saa har'asit55." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
«Sa' tii' mukka' ar' tuu, mia sa' lubasi.» Ja ku kunigas oks lüü-üs viil mõõgaga pääd otsast ar' ja sis ütel' Karnõla mitu vuuri, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Sa' õks tii' ar' tuu, mia sa' lubasi.» No' kaes kunigas, õt Karnõla jätäje' umma jonni, sis ta haar'd mõõga ja leie pää ar' otsast maaha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sa' ütle', et ma' taha-ai' midägi' muud, ku ütes üüs mõisa peremiist maada' 77 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sa Iisraeli Peeter, sul om külmä kinda käen, võta ärä tule valu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Saa'ai sis inäb pinni süütä, ku jo susi kar'ah um. http://www.setomaa.ee/
Saa-aastadsõs saa ka Inglise kuniganna imä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Saa aastaga peräst luudi Ungari kuningriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Saa-ai kjavvu kodopaika, süä ihkas sünnüpaika. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Saa-ai meile taast inäp midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Saa-ai nii kõvastõ ka' hõigata. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Saa-ai pätse päühtsehe, ku tüüd taha-ai tetä'. http://www.setomaa.ee/
Saa-ai sann tulõlda, tühijutt teolda. http://www.setomaa.ee/
Saa-ai sitast siidi ja kanapasast kalõvat. http://www.setomaa.ee/
Saa-ai s?ndsile h?dile kunagi tohtride rohist m??nessgi api, ked? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
?Saa-ai tohtri rohist mid?gi naba arstmises. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Saa-ai üteldä, õt sjoo olõs tiidlik käütümine. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Saa as iks vanal kural muud nõvvo midägi, ku vei kirvõ ka kodo, a’ sis rühe’ jäll’ ruttu pagohõjilõ /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saa-as inne tervest, ku käve pühke ar tuu kotusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as kodo tuvva, olõ-õs kohe panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as ku kavvakõsõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as kuningatütär midägiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as kõtutäüt süvvä, es kolmõ marki rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Saa-as midägi tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as midägi tuuga võita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as muido, ku lyytsja kõ laul’, määnest synna ai ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as muido, ku lätsi Annelõ kynõli ja küsse timä käest midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as mullõ kolmõ marki rahha, es kõtutäüt süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as ristipoig kuigi üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa as sis tuo pääle voorimehil muud nõvvo, ku lätsi liina sisse, pani kumarusõ ärr, a ku sis tuo kuninga poig naas kumarust vasta võtma, võtt kübärä pääst, sis näi kõik, et täl oll päiv otsa ieh, kuu kukruh, kõik härbän valahtu jo kavvõst vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saa-as soelõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as sängü pääl hinnäst hõl'otaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as timmä kuigi süüdläsest käändä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as tuuga arq surmada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as tuu massuga kuigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as tuust ka midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as tälle toost kaq midagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-as vasta pandagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa ausa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saabast aetas jalga Ote 1895 (C. Lipping) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2471
Saada' turak turulõ, aja poti purulõ. http://www.setomaa.ee/
Saadah ol’l tsirgupesä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saada maq uma poja kaq paabaprsajide perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadami näq hummõl sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadaq meele kiri: http://taarkatare.com/kontakt/
Saadaq sõs uma tüü failina vai e-kiräga aadrõsi kp@folklore.ee pääle. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Saadetas sis inemise tagasi - see pruut, tuu peigmiis - ja kõik om õige. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Saadi ( Muslih ad-Din Abu Muhammad Abdullah ibn Mušrif ad-Din (1184-1283/1291) oll' Iraani luulõtaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Saadi , 12. ja 13. aastagasaa luulõtaja, sündü Širazin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Saadiq syss syna, vai kuis näq kutsiq, kutsiq kuninga ka kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadi roosiaian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Saadi syss ma kir’a sõtta mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadi tiidäq, et Saal'es'ahe om tulnuq tuu pühä Troets. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadiva nimäq umaq meheq, et mingeq, aagõq taa par’k lak’k’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadi võeti häste vasta ja täst peeti väega luku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Saadu tiidmise eläjide pidämise kotsilõ kirotõdas ka Eesti vaimsõ kultuuriperändüse nimekirja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Saadut pilti nimitedäs fotos vai pääväpildis ni taa ülesvõtmist kutsutas pildistämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fotokunst
Saadõtas tiidä kuningalõ, su naasel sündü kolq märävarsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadõti kurjari kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadõti mehele kiri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadõti syjamiis synagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadõti syss pühä Iljä uma võimugaq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saadõti tiidmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagaq ( islandi saga , mitm. sögur ) ommaq luuq muistitsõst Skandinaavia ja germaani hõimõ aoluust, varahaidsist viikingireisest , lahengist , miä reise pääl ommaq peetüq, rändämisest Islandilõ ja vainõst islandlaisi perride vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saaga
Saagihn um tullõm nätä: pall’o kehvemb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Saagovinah, tuu omgiq maasenits, kaq süvväi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagovin om mitroski paastu perämäne päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagri küläh om parhillaki, Poolakaiv kutsutass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagu nüid jalg terves! http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
- “Saaguqki sullõ piimäh soost pääle puul vett!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagu sul lats ka arq kaoma, nigu sul munagi kattõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saagu terves nigu aiasaivas. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Saagu tä esi är maitsa, midä tuu tähendäs! http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
- Saagõ no miä taht, ma ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saahes tuud kulda, et nimi sai tiidä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Saa hommogu kel ütesä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai Kuri-Mari kaq sullõ inämb midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai kodo kah minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai kuigi kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai kuigi tüt’rit mehele pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai kuningas midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai kyikõ ubinat arq haugata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-i kätte, käokõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/73.html
Saai midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saai midägi otsa!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai siist ka joht sullõ inämb api. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saa-i sõlõl sõvvutus!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/26.html
Saai timä üles kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa-i täl hamõh arvolinõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/13.html
Saa-i uutma jäiä, kuna vald saha saat… http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Saai võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saai üles aiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaja laul. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Saajal olõ-õi asja, hoitjal om asi. http://www.setomaa.ee/
Saa jo sannatäüs rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa jo timahavva 195 aastagat edimädse eesti aolehe "Tarto maa rahva Näddali-Leht" ja 50 aastagat aolehe Koit ilmumisest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
“Saa jo ütskõrd jahil lõpp.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa jo üt’sinda raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaj sais värehte takah, mõrsja esä lätt vasta. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/10.html
Saa ker’kulõ rahha ja rahvalõ ryymu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaki-is inämb kannipuid arq võtta pajast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaki-is kirstu minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaki-is timmä kätte, seeni ku läts aig joq arq müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saaki sai Lõiv kokko 42 tonni. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Saaki sai peremiis nii kuvvõ tonni ümbre. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Saa krillkunna ja suitsukunna. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste6.htm
Saa kukkivõrd tuu, kiä pindremaad pidä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Saa kyik sullõ tagasi, nigu vanast oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa kääbäs valmis, and umast rahvast kiä havvakaijbile tiraniku ja kinda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saa kül'", ja' kuts sutt nädäli ao peräst saapidõ perrä52. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Saa küssü Uma Pido plakatit. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=7&Itemid=8
Saal'es'a herr tahtsõ ker'kut tetäq, a anda-as lupa tetäq, et määnesktiq tähte olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa latsõl tulõtäht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saalessah ol’l timä vasta võet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saalin olõjil lätsi näoq üllätüsest pikäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Saali üten otsan istus kaitsmisõ aigo rektri vai mõni timä abilinõ, saali keskel tüü kaitsja ja saali üte saina veeren (kaitsja silmi korgutsõl) kaitsmiskomisjon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Saalomoni saari pääliin om Honiara . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saalomoni_saar%C3%B5q
Saalomoni saarõq om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saalomoni_saar%C3%B5q
Saalomon ja Simpson, targaq meheq, nuuq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa lukõ ka jutuvõistlusõ kõgõ parõmbat nal’ajuttu ja Vello-koomiksit tuust, kuis viil inne euro tulõmist hindä kirsturaha är’pästä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Saa lätte mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saal’essah peet’i väega trolla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saal’es’ah mindäs alla oja veerde, peetäs palvus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa ma kuninga mano kokõ inne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/261.html
Saa maq kaq illos’ ojakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa maq kaq illos’ teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa meile hopõn', kits niq tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa meile kätte tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saamiq (ka laplasõq ; hindänimetüs sabme , saami ) om põlisrahvas Õuruupa põh'ajaon Norran , Roodsin , Soomõn ja Vinnemaal ( Murmanski oblastin ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
Saamiq kõnõlõsõq saami kiili . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
Saami sinnä ja sa võta sitahark kaq üteh ja köüdä minno aia külge ja kae ku uibohe tulõ aida kass, syss tuu omgi tuu tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Saami teedä anda, ku sääne asi om tuudu,» selet’ Piret. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Saa mullõ kaq nii pallo rikas ku tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa must miä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa mõtsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Saa mõtsa veereh jalq tõõnõ suurülemb mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saan'a otsõ kottalõ panti õkva üteq, sõs tõõsõq panti jälq üle saan'a lakk'a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Saan'aq raoti kõik höörikist palgõst üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Saa nii miika ku mi uskumuisiga lähembält tutvas. https://www.jw.org/vro/
Saan iks lumõ pääl oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/36.html
Saani-ks ussõh, saani meil ussõh lumõ päällä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Saani lumõ pääl oll´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Saa no noist määrastgi vehmert,” hõiksi ma tälle vasta. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Saanu iluste süvva ja muidu iluste üles peetus. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Saa nuilõ järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saanu jaamamuun är antus, ni Rebäne müünü hobese kõge vankriga ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Saanuki kurat vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Saanuki sääl üte mehega kaubalõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Saanu_ks latsõq hoietus: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/9.html
Saanu kunigas pulmalistega hobestekara kotalle, lasknu kinni pitä ja küssü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Saanu kõnmise kõrraga ligi E. külla üte niidu pääle, mida Vanasilla ots kutsutas, säält olnu purrõh üle jõõ, sääl purdõ pääl nännu Peedo, et üts vana must miis istnu ja pääd suginu, sälg Peedolõ vasta. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Saanu kõtt täüs, lamõnuvva maaha õlgi pääle makama. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Saanu mullõ ka süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saanu paar sõnna laalust "Kes tiid, kuis kavva mina elä" ärr laultus, ütlesnaane: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Saanus käpe miis. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Saanu vällä tüütä mi kandi kaubamärke, mis pututasõ mi põlitsit tuutit ja kombit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Saa oppi küläkandlõmängu Et küläkandlõmängu elon hoita ja et mängjit mano tulnu, saava huvilidsõ vanno küläpillimiihi käe all pillimängu oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Saapa' ar' kakõnu', kepikõnõ ar' kulunu', ubinakõnõ ar' süüd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Saapa' kakudu', kepp kulutõt, ubina' süüdü' - miist ei olõ' viil kohki'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Saapa' olli' jo ar' kakõnu' 47 , kepp ar' kulunu' ni upin ar' süüd 48 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Saa palk kyik’ täl’le. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saapa ol’li ja rõiva säl’äh nigu vaia, muudku pääkotus ol’l lagipäält veit’kese ar hyyrunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saapaq ol’liks rassõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saapaq ommaq kokko joosnuq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saapidõga kass " om üts prantsusõ jutus ( prantsusõ keelen "Le Maître chat ou le Chat botté" ), minka pand' 17. aastasaa lõpul kirjä Perrault' Charles . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Saapit saai jalast arq kisku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saap õkva avitama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Saaqki-is süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saar' om 7 km pikk ni kooniq 3,3 km lagja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Saa raha minolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saar`dide asi olõki is viel väega ammu, tuod mälehüse nuki vana inemise. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saar`dõ rahvas oli külh umast kotost viina ärr’ veenü Hainasuohu hõimlaistõ poolõ a tuod ol`l` kaks kaivat ja mõisast minti ka soldannõga sinnä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saare Vello – bussijuhist firmäjuhis 1983. aastakal Verska sanatooriumi bussijuhina alostanu` Saare Vellost om täämbatses saanu` valla kõ`õ suuremp tüüandja, volikogo edimiis ja julgõ arendaja`, kiä om üts Verska viikeskuse ja Saatsõ pansionaadi rajajst. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Saaremets ja Rohumaa täütseva uma ammuse kokkoleppe ja soovjail õnnestusi tuu täütmise man viibi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Saarestiku Tiia, Saarestiku Sanna, Tillo Laura, Kanni Aide, Vako Sanna, Usina Marika ja Sisko Tiina. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Saar löüti 1849 ja 1867 and' ameeriga vaalapüüdjä T. De Long tälle Wrangelli Ferdinandi perrä nime. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
"Sa armastat sõs Eevat?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Saarnas om viil hullõmb. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Saarnas süü kõik kala är! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Saa rohkõmb tiidüst Piibli kotsilõ sullõ meeleperälidsen kotussõn ja aol. https://www.jw.org/vro/
Saar om Wrangeli luuduskaitsõalal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Saar om maisõmaa, mink ümbre om egält puult vesi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Saaroni Erika (59) Karulast Ähijärve küläst Järvsaarõ talust tiid kunsti, kuis vannamuudu häid sahvtõ kiitä, maru häste tulõ täl vällä palukasahvt`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
“Sa arq söögu õga joogu, arq kaegu, mis ma tii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saarõ Evar. http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Saarõ Evar ( Evar Saar , sünd. 1969) om keeletiidläne, aokiränik ja talopidäjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Saarõ Evari ettekannõ putut’ kodo ümbre olõvit kotussõnimmi eri Võromaa paigun. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Saarõ Evari pilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Saarõ Evar kirotas, kuis käü vällämaalt pruugitu kombaini tuuminõ ja mändsit häti tuu man ette või tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Saarõ Evar kirutas sjoon lehen, et hullulehmätapp um niguq nõidu palutamine, 21. aastasaa massipsühhoos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Saarõ Evar pidä loengu "Oldekopist täämbädse pääväni", Esko Enn tulõtas umaaigsõ päätoimõndajana miilde hullu stagnaaigu, Kõima Kauno parhilladsõ Koidu päätoimõndajana kynõlas täämbädsest elost. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Saarõ Evar: tiidmise olõ saanu Võrumaa inemiisi käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
17.30–18 Saarõ Heljo. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
16.30–17 Saarõ Heljo tutvustas koolimajja välläpantuid näütüisi. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Saarõ ja Sepmani lipukavandiq olliq tõõnõtõõsõlõ küländ lähküq ja autoridõ nõunolõkiga pand' lipuvalimiskomisjon naaq kats kavandit ütes lipus kokko, nii et Saarõ Evari kavandist sai katsakirä kujo ja Sepmani Margusõ umast saiq lipu värmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Saarõ kesk- ja lõunaosa om mägine (mäki korgus küünüs 1096 miitrini), põh'aosa matal ja soinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Saarõ-ks-maa olõ-i sarvõ helü. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Saarõ-ks-maa om tuu sarvõhelü. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Saarõl om neli küllä: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Saarõ lõunaveere pääl ommaq Ušakovskoje ja Zvjozdnõi küläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Saarõmaa ja Muhumaa vaihõl om Väike väin ja Väikese väinä tamm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Saarõ maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Kurõssaarõ rajuun nimetedi ümbre Saarõ maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_maakund
Saarõmaal sannaq palasõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/16.html
Saarõmaal sanna q palle q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Saarõmaalõ, saokõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/16.html
Saarõmaalõ sõsarillõ. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Saarõmaalõ sõsarilõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/11.html
Saarõmaa om Eesti kõgõ suurõmb saar . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5maa_(saar)
Saarõmaa pindala om 2672 km². Mereviirt om saarõl 1300 km. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5maa_(saar)
Saarõ mõistõ ala mahu-ui kiviq ja maisõmaaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Saarõ pind om tasanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Saarõ pääl elliq üteq perämädseq teedäqolõvaq mammudiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Saarõ pääl om üts koolitarõ, tuu om põhikuul ja tuu om Liiva külän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Saarõ põh'anukan ni kesken om Sääre külä, kohe jääseq sidõjaoskund, poodiq ni Kurase keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
"Sa arõ viide5?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
«Saa-s hinnada, kuis mõos kaivanduisist vii vällä pumpaminõ suurvii aigu – suurtvett olõki es,» ütel’ Silla Silver. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Saas inne terves, ku küsse nooriku käest kümme marka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saas muido kõrda ja võtt uma kulladsõ kota ja ütel: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Saassi tagasi Kanepi alaq, olõssi jäl õigõq piiriq masma pant. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Saast (sajaks) aastakast anna pikendüst! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa sullõ kaq rikkust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa suur meri ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saas vanalõ pääväle ka õdagusüük’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saasõ laisk!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Saat' edimätse õdagu tõõsõq veleq vah't'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat' kuningas syjamehe kaema, et kiä taaha mereviirde om ilmunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saa tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saata või ka pilte, kon pääl om nätä seto, mulgi ja tarto kiilt, (eski läti vai vinne kiilt, ku pilt om tettü Võromaal). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
- Saata’ või ka pilte, kon pääl om nätä’ seto, mulgi ja tarto kiilt, niisamatõ läti vai vinne kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Saa telli III Uma Pido õnnõkiviga hamõt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
"Saa terves tagasi oma elu manu." http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Saat hindä ilosalõ tühäs, kiäki ei näe ja ei piä perän häbü peräst silmi käkmä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Saat hõlpsahe, ol ynnõ kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saatide tegijäq püüdvä innemb tõestaq, et võro kiil` olõ ei määntenegi kooluq kiil`, midä ynnõq vanaq inemiseq kynõlasõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Saatin ei nakata võro ja eesti kiilt umavaihõl võrdlõma egaq ütte tõsõst parõmbas pidämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Saatin mängitäs võrokiilset muusikat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/uudis.htm
Saatjaq lääväq üteh kuuh tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saatjarahvas pandas kyik süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saatkõq timä põrgohe paabapudsajide perrä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saat külh, aga tuu mass 10 rutsi!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
"Saat külq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat mehele tõisildõ ja mees saat vasta, et hoitkõ käeh, kooni ma kodo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saatnu ilosahe vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat näidsigu kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat sa kaq süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat syss tiidä kuningalõ: naasel om kolq hata kutsikat sündünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saatsõ sarvõ tõõsõ säksa mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Saa tsõõriksuuhu, kae, lehm sais paijupuhmah ja inises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat toimõndaq esiki seod artiklit, midä parhilla loet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Saa tuvva õnnõ kinnilidsen kotin titõsüüki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Saat vee kootitäüe kulda ja hõbõhõt pääle kauba! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saat võtta kolm-neli päivä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Saatõ mõtõ om kõnõlda võro keelen ilma as'ost. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Saatõq olliq päämidselt Võro- , Seto- ja Mulgimaa latsist nink näide autor oll' Karro Silvia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu_2006
Saatõsar`a toimõndaja um Silvi Jansons, režissööriq Jalviste Juho ja Kaskpeidi Toivo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Saatõ tegijäq luutsõq eetrile päsedä jo minevä aasta sügüse, a segädüisi peräst ETV-n tuu es ynnistu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Saat üte laksu phosporust vasta perst ja sõs ei taha inämb ilmangi terrorist' olla. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Saat’ inne üte preili, syss tõõsõ, syss kolmada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ kir’ä mehele, et poig sündü ja nii illos, et säänest olõi ilmah olnu, kuu kukroh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ politsei perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ sulasõ kündmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ tuu kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ tuu sysarõ sinnäq vett tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saat’ tõõsõ joq kaema, et kos om jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saava mehele kotsillõ [kohale], pidävä hobõsõ kinni, küsüse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Saavaq jo Mokra varigu kottalõ, Mar’gkõnõ karas’ vankriperä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavaq langas, niq pessä jalq et langaq rõivas, langa rõivas, niq saa sullõ rõivas kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavaq latsõl kammitsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavaq latsõl kõvõraq jalaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavaq latsõl tedretäheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavaq üte tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saavat ka abi.- Ehk kui viel tuo avitaij - kanna last kolm neläpäävä õdagut rist=teie pääle, ja võta ka paar tõisi naisi üteh, nink hagõgõ sii last, niigu määnest suust sutt,- sis ummõhtõ abi soomolda[?] jääij. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
«Saa viil mano tulla, järgmäne kokkosaaminõ om lehekuu lõpun,» kuts oppusõ kõrraldaja Freibergi Lilian. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Saa võrrelda, kas vana jutu ka seoilmaaigu rahva seen tsõõritase ja kuimuudu neo omma aoga muutunu,» kõnõl’ Kama Pikne. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Saa võtta kas üte oppusõ vai mitu järestikku. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Saa õnnõ rahast vallalõ, massin sais aia veeren pia aasta aigu ja kassu ei midägi. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Saa õs sepp sõs inämp midägi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Saa üte hää as’a pääle jäiä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Saba poodi ussõ takan muguq kasvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Sabatipäiv , säitsmes nädälipäiv ( puulpäiv ), om pühä päiv, minka Jummal õnnist' ja pühits'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Sabbe August ( August Sabbe , 1909-1978) oll' Paidra küläst perit mõtsaveli , kinkal õnnõstu Eesti mõtsaveljost kõgõ kavvõmb hinnäst Vinne võimo iist käkki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Sabbe August sündü 1. süküskuu pääväl 1909 Pindi vallan Paidra külän Palo (Paidra-Palo) talon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Sabbe perre kõgõ vanõmb poig Rudolf oll' sõamiis, Vabahusristi kavaler. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Sabelina silla pääle ol’liq jal ollõq tuudu püt’tega ja kadaja taariq - kõik’ jumala syna peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sadama komandandilt saimi päälelaatmisõs lua, a valvõn olnu Tarto pritsumiis kiildse laiva pääle minegi väega kur’astõ är. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Sadaman lasti minnu paar tunni inne laiva minekit kombaini manu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Sadamatiatrin maaha pikä kontsõrdi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Sadamise' (U.Kalla) 12. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Sada mul niitjät niidü pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Sadande kaupa lövvame ka setu rahva suust juttõ, mis meile mitmõsugutsõh kolõdah olõkih hirmust pilti annap, mis kuri katskutõbi umal ajal om sünnütanü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sadanu tütrik jalgu päält maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sada põimjat põllu pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Sada riibjat niidü pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
- "Sada ruplad", olli vastus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- “Sada ruublit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sada ruublit kulda massiq ja võti pois’kõsõ hindäga üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sada ruublit lõppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sada saamelehte, tuhat toomelehte, pääle kats kaanelauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Sada saarelehte, tuhat toomelehte, pääle kats kaasõlavvakest? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Sada saelauda, tuha toomõlauda, pääle kats kaasõkõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Sada saelauda, tuhat toomõlauda, pääl kats kaasõlauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Sada sõpra pareba' ku' sada ruublit rahha. http://www.setomaa.ee/
Sadramõtsa pataljon ja tuu liikmeq ommaq võro kiränikuq. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
«Sadula saat kats-kolm kõrda suvõ joosul sälgä, eks nä rohkõmb esiliikuva muruniiduki omma!» ütel’ Jarek. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Sadula säläh istõ ja kenä miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sadõmiid ei piässi olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Sadõmit om veidemb märtekuust mahlakuuni ja põimukuust rehekuuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Sa ei lähe koheki, ei taha midägi, ei suuvi midägi, ei tii midägi. http://mulje.ee/unitsiga
“Sa ei mõista minnä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa ei olõ süüdü, et säändene olõt, luudus om su säändses tennü. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
“Sa ei olõ too väärt viil.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa ei olõ õigõ inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa ei tohe." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saeq ei jääq vakka ka üüse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
“Sa es tsuska minno!” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Safaviidiq sõdõq sakõstõ Ottomani impeeriumi, usbeki hõimõ ja Portugali impeeriumiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Safaviidiq veiq pääliina Tabrizist Qazvinihe ja säält Isfahani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Safaviidõ aol muutu riik tugõvahe tsentraliseeritüs, proomiti modõrnisiiri sõaväke, arõndõdiq kaubasuhtit Õuruupa maiõga, peeti luku kunstist ja luudi umaperäne ehitüskunsti stiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Safaviidõ korgaig oll' Abbas I Suurõ aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Safaviidõ riigi aol (1501-1722) oll' Širaz provindsi pääliin ja Qoli-khaan (Farsi valitsõja šahh Abbas I aigo) lask' ehitäq pall'o paleesit ja ilosit maio saman stiilin ku nuuq, miä ehitediq samal aol riigi pääliina Isfahani . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Safkoo·si vedäsivä ja `katsõva¿, ja inemise ja.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Sagarilõ panti sõlgusõpuuq vahelõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagarit panti säitsme vai katsõ jala takast üle saan'a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagarõ otsaq lõigati üllest puulliuhka jaq panti pulgaga kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagarõ peräq tsusati ts'ankõ perrä ja uss oll'gi iihn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagarõq panti jälq pulkõga ussõ põõna külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagarõq tetti maal jo ärq valmis, sõs muguq aeti õnnõ üles saan'a pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sagõhe hõigatas tandsjiilõ lausiid nigu: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Sagõhõhe, esiqeräle Internetin, pruugitas märgi ´ asõmõl ka harilikku üläkomma ('). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Sagõhõhe löüdüvit naistõpunahaina sortõ om meil kats: liht- ja kandilinõ naistõpunahain. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Sagõhõhe peetäs eräle õdagumeresoomõ keelis ka aunusõkar'ala vai livvi ja lüüdi kiilt, a mõnikõrd ka Roodsin ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut meä kiilt ( meänkieli ) ja Norran niisama ammõtligult veidembüskeeles tunnistõdut kveeni kiilt ( kainun kieli ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Sagõhõhe tasos ümbrepant tekst inne trükkü andmist viil kõrd üle lukõq, et löüdäq üles külendüshädäq ja juuriq vällä viimädseqki viaq. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Sagõhõhe tulõ rassõ kuuldminõ tuust, et kõrvasitta nii pall'o kõrva himmitses, et kuuldmisõ uus täüs saa topitus ja kinniq sulutas ja helülainõq trumminaha külge ei võiq küündüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Sagõhõhe võimiq tähele pandaq, et lõhn, miä mõnõlõ hää ja armas, tõsõlõ väega vasta om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Sahara om suur kõrbõ , miä võtt hindä ala suurõmba osa Põh'a- Afrikast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sahara
Sa haugu, et vananaase tütre luukõisi tuuas kodo, a noorõnaase tütär viiäs mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa hiidi paijupuhma, niq sääl timä omgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa hirmutat mu hanikõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sahka laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sahkari laul. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Sa\:hl olli enge u\:tz neine Iu\:ngride all , ken lauwa man istis Iesusse rinna wasto , kumba Iesusse armsaste piddi , selle pilko\:tis Simon Petrus et temma ku\:ssima , piddi , kumb se+ +samma om , kumbast temma u\:tleb , sest se olli Iesusse rinna wasta , ninck u\:tlis temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilgutama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sa hoia mu pujaq, a ma vii su kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa hoiaq pinne, ma lää hobõsit kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa hoia õks pikk väits hindä ligi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa hoiõq muq pojaq arq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sahvti hoiti savinõun vai puutünnün. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
«Sahvti jõvvami kiitä, a turunda külh ei jõvva, eski silditegemisega olõmi hädän,» selet’ ettevõtmisõ vidäjä Tamra Ave. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sahvti-, kurgi-, kapsta- ja lihatünn` tull` kimmähe erälde hoita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Sai Ilkandra nuidõ röövlitega kokko sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Jumala jalga pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Jumalalõ tuust abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Krystos vaivajille kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Krystosõlõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Petserih kaq uma maja valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saia and ka, päts saia oll üsäh ja väits oll üteh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sai aastak täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai aestak täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai aestak täüs, lätt tuu kotusõ pääle, ei kedägiq koh ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai aigu pallo sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai arqki vanapatt temä sysarõ asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai arq kätte mehele tuu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai arq maaha tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai arq üte kuninga aia ala vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Saia sei [sõin] är" Imä taplõs pojaga ja olli vihanõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Saiburide, sidekriipse ja komakõisiga tegelesi ildamba. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Saidiki üle silla, ne tougas ar kosilanõ silla ala ar tuu pruudi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Saie hoopis tõistõ paika. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Saie kuri, mis om tettä? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
Saie nainõ naadõtus. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/5.html
Sai esäl hüä miil väegaq, et ku maq imä arq tapnu, pujaq karanuq üles jaq tapnuq muq kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai esäl minka tüt’rit üleväh pitä ja es olõq hätä midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi halv kaq sisse minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi mägi. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Saigi määnegi mökin, midä sai kivve vahelõ panda. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Saigi poig tütrele abimiis ja vara perijä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigiq kuningalõ silmäq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigiq nii Saal'es'ahe Troetsa kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigiq tuu kuninganaase sysarõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi timä kaq jaomiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi tuu hobõsõst tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi tuu pois'kõnõ soe sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi tälle kõva, halvalõ kõhn viin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi tälle silmänägemine tagasi ja läts tä pal'as miis vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saigi ull veli kuningatütre naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai haina kuha mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sai halva naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai halva naane tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai halv ka kõõst jaomiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hauda sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hektäriga üte tunniga toimõ! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
«Sai hindäle nõuka-aigsõ kettega kinoaparaadi kah, saa sõbrulõ filme näüdädä!» uhkõldas Priit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Sai hommogu kyigilõ tiidäq, et tuuh mõisah riisuti arq keldri, lõvikoiraqkiq pilluti üle müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hommok, valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hopõn kaq, kasvi vägimiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hummog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hummog, syss mitmõ külä öüd'siliseq kuuh, nigu laat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hüä meel vanõmbil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hüä miil imäl ka väegä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai hüä miil tõisil ja syss tulliq rahaga säält tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai iks kulak kulatskist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/30.html
Sai ik’äv ja võt’t tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai illos kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai illos noorik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai illos’ ojakõnõ, nakas’ ilosahe juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai imise kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai imä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jala ala ja no olõmi vii pääle jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Sai jal nel’liküm’mend täüs'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq arq kuninga poolõ kandlõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq hopõn’ jaq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalqki järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq kolmõkese kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq kolq poiga, päiv otsa iih, kuu kukruh, kehä kyik taiva tähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq kolq poiga, päiv otsa iih, kuu kukruh, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq kottalõ, koh miis tukõ aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq nuilõ mehile mano, kinga inne üteh olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq poolõpäävä aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq suurõ mõtsa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq timä suurõ vaiva sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq toolõ teedä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq Ürile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq õdagu üte talo poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq üte repi ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jalq üte tarõkõsõ mano, küsse üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jal sinnä majakõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jal suur meri ette, et ei üle ei ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saije kass kõrraga arvu, õt ommõ repän veenü kikka arõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Sai jo päävä tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq kats last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq kodo paabapudsajidegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq kolmas poig täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq laud täüs kõsagamatsiq süüke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq pääle vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq suurõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq tuu päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq väega ikäv elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai joq väikene maarjapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai jo talo poolõ, koh paabakõnõ sängüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai juut vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai järge, “Pahr mutta, sikk pajju,” õkva mäenuti otsa lits ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kaema ja opma minnä, kuis tetä kõrda vanna palkmajja. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
Sai kaia niiüteldä katkestamatult, niimuudu, et mitte kõrdagi miätkit mu jaos segavat tükkü lahkma es tulõ. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Sai kaq tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kaq tälle kyik kullanõ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kar'a manu *3 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Sai kats täkku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ka õkva ruttu selges, et koolih opit kiil om üts asi ja elläv kiil hoobis tõnõ. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Sai keisrile ka tiidäq ja rahvas tük’ke väega mano timmä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kerikuaig arq peetüs, syss papilõ oll kaq nätä ült, papp hõigas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kesk metsa, ku nägi, et iin sõit kah üts miis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Sai kevväi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kitsõl paar poigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai koh võtmõq liinah arq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kolmas, niq tuu joq pagõsi arq imäle kan'dli tsoppa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kolmas päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kolm päivä müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kooluga kokko tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai korragaq palgi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kotoh poig täl, tuul naas’el, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kottalõ, üts siivonulgakõist helähüt’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai 125 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Sa iks viil pätt? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehkerg.htm
Sai kunigal hüä miil, et hulga kraami jaq tark poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kunigal pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuningalõ kaq tiidäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuningalõ tiidäq, niq arqki võt't käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuninga mano tiin’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuningapojalõ kätte, et uma naane ja pojaq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuningapojalõ nätä, et sääne tütrik käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuninga poolõ peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuningas kotost arq sõitma ja poig tuu ao seeh an’d’ kyik kolm sysart mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kunn pangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ku pal'lo ao peräst, tõist korda lätt üt´s sinnä': puu kaldunu' maahha ja juurdõga tõmmanu maagi üles. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sai kupal’lo ao peräst tõist kõrda lätt üt’s sin’näq - puu kaldunuq maahha ja juurdõga tõmmanu maagi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ku tagasi tulõma õgaüts öömajast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuulda, et kuningas taht võtta vävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kyigil arq toodus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kyik umil tütril. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kyik väega vessel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kykõ edimäne herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai käe näo ette, a kaukaaslanõ om iks suur pini – ku tä lõvva käe ümbre kokko pitsit’, sis valu oll’ nii suur, et pilt naas’ iist minemä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Sai kätte lats säält suurõst saadast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kätte noilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kätte tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai kõik uma murrõ är kõnõlda, sai vastussõ ja sõs kõrraga oll’ «side» kinni. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Sai kõrraga ütte ilosahe tarrõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sai külh, tuu es võtaq päivägi. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Sai küll väega vihatsõs, ja saatsõ sarvõ kolmada säksa mano, ja kitt, et väega illos um provva, vahsnõ [vastne, uus]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sai külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai laiv valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai lat’s kah, arq ka an’niq jumalalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai laulatus arq lõpõtõtus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sai lehm!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Sai lehmäq pulliga kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai liina ar, läts jalq uma paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai liinah joq tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai lital poig, sai tarõtütrigul poig, sai peräst provval kaq poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa ilosahe laulat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai lähembähe, niq kattõ kalmusihe nigu loogahti ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai lähkohe, pan’d’ uma pää hobõsõ kõhri pääle, nig makasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai maja valmist viisorahaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ma lel’läpojalõ anda veit’kest rahha ja olõõs täl tuu hädä ka väega suur’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mano; “Miäs te siih tiiteq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mano, et mis soo sääne kirst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mano hiir ja varblanõ, mõlõmbaq ütelisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai manu, sis tundzõ är', et Metkovitsa küla. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sai mees pal’lo kõvõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mehele kiri kätte ja mees lugi kir’ä ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mehele väegaq suur õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mehel joq nii viländ tuud saismist nigu tiiäki-iq inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mere kottalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai miis mano tii pääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saimi kõrras kaia ka maali, mis om kunagi olnu Koorastõ mõisa saina pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Saimi taa pilli Tsoorust, pääle om kirotõt: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Saimi teedä, et tuu tüü võtt kõvastõ aigu ja saak om küländ väikene. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Saimi üte peremehe aida mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saimi ütskõrd mõtsan kokku. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Sai mullõ üt’e õdagu teedäq, et lel’läpoig om maahha nõrgahhanuq ja om ar pal’nitsahe viid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai must paljas sandi naine. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/24.html
Sai muu tüü mant alostõdus, oll’ lihtsämb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sai mõisahe vällä, läts herrä poolõ, küsse, kas siih näi säänest ja säänest inemist, et mul naane pagõsi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saimõ-ks kokko mi sõbrakõsõ q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_16_laul.php
Sai mõtsast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai mõtsa viirde vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai naane ilosamb ja puhtamb viil kui inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai naane virgõmb? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai naasel poig ja hobõsõl poig ja kasvi nimäq virgastõ suurõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sainakellä Se 1929/30 (V. Ruusamägi) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Sainalavvaq ommaq är kistu, tuuperäst nättüs tõnõkõrd, et katus ripus niisamatõ õhun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Sainapaprõ olõmi tennü siiditrükitehnikah. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Sainapostiq ommaq syski kah alalõ, mis tuust, et kaadõrvärk om katussõ raskusõ all kiirdu vaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Saina pääl olli mi sanna kuklasõ, siiva sälän. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Saina pääl om Wolfgangi imä pilt, kiä oll' 1778 ärq koolnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Saina’ esi’ olli’ palgist, savi- vai lubikrohviga üle tett. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Sai nigu vett silmi pääle panda ja sai kyrraga nägijast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai niisama kui muilgi naisil kats last ja elli ilosahe päälegi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sai nimä sõpra, saiq sõpra, niq sündü näil poig, kuu kukruh, päiv otsa iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa inne ka olt sis laulnu' killõt? http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
“Sa inne mingui sisse, ku ütles halva syna.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa inne rahhu ei saa, ku peät minemä matusõhõ ja tuuma peotäüs liiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa inne saai minemä, ku piät lihha olõma viländ süvvä, kooniq paika saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai noide poistõgaq kokko, kes inne olliq keisri käest rahha saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai noid taht’jit rohkõp, naat’i jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai no kolm kõrd jo sulase peräst pessä, möi tõõne hobese ja vankri ärä, nüüd ei tiiä, mis kuniga käest viil uuta om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Saint-Dié-des-Vosges om Prantsusmaa liin, kon elli 1999. aastagal 25 569 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint-Di%C3%A9-des-Vosges
Saint Kittsi ja Nevise pääliin om Basseterre . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Kitts_ja_Nevis
Saint Kitts ja Nevis , ammõtlidsõlt Saint Kittsi ja Nevise Föderats'uun , om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Kitts_ja_Nevis
Saint Lucia om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Lucia
Saint Lucia pääliin om Castries . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Lucia
Saint Vincenti ja Grenadiine pääliin om Kingstown . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Vincent_ja_Grenadiiniq
Saint Vincent ja Grenadiiniq om saarõ riik Kariibi mere ja Atlandi suurõmere vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint_Vincent_ja_Grenadiiniq
Sai nuid ka süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sainu pääl võisi’ olla’ kirotusõ’ seto keeleh, nii harinõs silm nägemä ja miil lugõma. http://www.setomaa.ee/docs/file/Otsus_24_01_14_Deklaratsioon-seto-keelest.pdf
Sai näid kolmõkese joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai oli väega hää, läts tükü maad edesi, sis võtt sei tõõsõ saia, et imäle saa ütest saiast küllält. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sai olq joq valmist ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pal’gan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai peräle, jagi arq varsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pido näil joq minemä, ütles kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pido otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pikse kottalõ, ku põrot, syss keldrist es jääq tükkegiq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sai pisik manu võetus, et sünnikotun nakassi majandama ja remonti tegemä ja jõudsõ ka tuuni, et taad mäekülge olõssi vaia hooldada,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Sai pois’kõnõ kõõgaq juundõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pojakõnõ arq ristetüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai poolõ ubinat haugada, oss läts üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pott tühäs, tull õdagu alla, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pulmaaig otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai puuldõ tiihe [poole tee peale], siäl üts miis külb kesvä, sulanõ jälle ai [ajas] sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sai puulpühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pässäotsast tsil'l'o pojakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai pääkar’us arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai päävä sängü mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq Pühä Maarja tsässona mano niq Kornila ütel’ : http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq hainamaa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq jalq pojalõ silmäq, imä pümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq jalq sugulasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq jo katõkese sinnä ruusahauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kannu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saiq kaq midä?“ “ Saa-as midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kaupmehe sinnä esä poolõ ööses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiqki tälle silmäq ja jät’t uma varandusõ kyik sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kodo, koolõõs kohegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq, koh oll mõtsah üts lagõhõmp kotus, ol’l niit ja niidü pääl hää läteq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kokko tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq ku kaugõlõ saiq, tuu, kellele viskli, sai talomehe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kyik kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kyik tummiq latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq käeq, ku inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq kõ noorõmba rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq külämeheq kokko: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq maaq arq künnetüq, ütles vaenõ miis “Min tii ägli laudu mõtsah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq nimäq rahulikku ja hääd ello elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq nimäq säält suurõ tüügaq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq nimäq söömist, lätsiq jalq tagasi sepikotta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq noilõ kottalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq noorõmbal velel tuu tütrigugaq pulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq nuuq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq näq kyik tõistõ riiki, kuninga aia veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq näq mere saarõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq näq pulmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq näq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq omma viirde arq, tõiq helmi kaq proovi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq pardsiq tälle kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq pulmaq läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq pulmaq peetüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq pulmaq peetüs, miis ilosahe pühä risti ja evangeliq majast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq puulpühäõdagust sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq silla pääle, kyik jalust maah, hobõsõq niq piniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Saiq sinnä silla pääle, kohe timmä tõugati, sääl ol’l täl nabavarrõst kasunuq pütsk vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq sugulasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq syss tuu tõõsõ kuninga mano jalq, koh tuu kullatsõ lehega hopõn oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tapõtuq sysarõq joq kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tuu rahakoti kotsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tälle hõbõhõtsõq rõivaq, hopõn’, tõld kyik hõbõhõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tälle jalq käeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq tälle kyik nigu innegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq vaesõlõ latsõlõ parraq, a timä taht õks umma anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq õdagust sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq õks veleq timmä kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq üle tullaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq üteh paigah tuu peremehega kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq ütel suurõmbal pulmaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq üte paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq ütte tühjä mõisahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiq üt’e talo mano väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai rahvalõ kaq säält tervüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai repän’ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai rikas inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai rikka mehe poig kaq sinnäq, koh naane kaost kaivo vett vaeldas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ristarahvas vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ruttu ja pia, nigu kasvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai rüülide poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sann valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saisa!”, nüssmine saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saisaq, armas saokõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx4.html
Saisaq pääle katõ pini all haisu käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saisa siin, är mingu kohegi, inne ku ma tagasi tule." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Saisat perämädse joonõ takan ja viskat nuia jalaga hindäst kavvõmbalõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
“Saisa viil ütskõrd mäe ala!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sellepoolõ kõrtsi vaest puul versta maad, ütekõrraga sõitva säksad vasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Sai sepp vabas ja saiva veel kõik timägä üten taivahe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sai¦s halv. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Sai silla pääle, hopõn’ karglõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä kala mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä passatama pühä Maarka ja Laaserus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnäq marju kõõsagatsit, säälsamah sendse läve iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä silla pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä sääne mägi ette, nigu saai üle ei ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä tuu riiki kuningast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sinnä tuu talo poolõ, nii näk’k, et sysar om sääl taloh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saisiq ker’kide iih, säänest jorro aiq, vin’ne laul, vai mis tä ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saisiq kolq aestakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saisiq man, kooni palli hoonõ arq puhtamast ja timä kaq palli ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sis tuu ar laulõt, ne tull imä vällä ja istõ kivi pääle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Saisnuq, niq kikas kirgse, lääki-i mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai soraq arq salitus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sais sääl mynõ ao, kuios ärä, syss tambi teräkeseq väl’lä panõ närts(u)kõsõ sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Saistaq sa kaq muq jäle pääle, syss kuulõt saq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistas sis sandikõnõ tarrõ läve kõrvalõ, kai miä tütrek sääl tallitas, tuol ol`l` suur huol rätsepägäm kiä sinnä ol`l` kutsut jo saja rõivit umblõma, rätseppä timä säel`ni häälits kõigildõ, käve alati tälle suu mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Saistas õks kõdrakõisi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistas’ tuu kaq mehe jäle pääle niq kuuldsõ, ku taivah väega ilosahe tilistedi kelli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistas’ üles ja tõi alt pütüst, võt’t kopaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sais tii veereh üte jalaga, üte käegä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistsi katõlõ poolõ rinda, õgal ütel särk, vai vilt (vildi pääl maati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistsiq üles ja untsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saistsi rinda, üts poiss, tõõnõ tütrik, üts suuga ette, tõõnõ taadõ, sis panti pulk vai määne tikuots edimätsele suuhõ, sis tõõnõ pidi tõõsõ suust jal’ suuga ar’ võtma ja kolmandalõ edesi andma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Sai suurdõ mõtsa.”Veli ütel sysarõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suur sinine meri ette, nii et ei üle, ei ümbre kostki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suur sõda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suurõ mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suurõ tammõ juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suurõ tammõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai suvõl hainaaig ja lätsiq nimäq hainalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syjaväele tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sysar näist vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syss Vinne riigi kätte Riia liin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syss teedäq, et tuu ol’lgi Krystusõ ris’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syss tuuhu liina, koh uma veli kuningah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syss tuu tütär ka arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai syss tõisi vägimiihi kaq, kes tälle vasta olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sääne, ni vanakuri tull võtt arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sääne puhas, illos’ teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sään’e mõts, et ei üle, ei üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sõs järgi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sai sõs tuu tõõsõ kuninga mano jal, koh tuu kullatsõ lehega hopõn oll. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sai sügüse arq pestüs, syss, ku suur tuu ait oll peremehel, muijalt es saa viljä sisse es vällä, ku laest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai sügüsene aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai süvvä ja väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai süük valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tassakõistõ tettüs, inämbüs massinist om hindä tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sai teedal-paabal hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai temä riigi perijä ja ausa kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tiidä, et kuningas ost’ üte poisslatsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tii valmis ja läts syjavägi liina sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä esi kykõ edimäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä hopõn tulitsõlõ järge, pand päitseq päähä, väsünü joq oll tuu kaq, kodo poolõ astma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä iks kätte uma naas’e ja naksi hüäste elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä inne mere veerde ku tuu kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä jo suurõs tsuräs, ol`l` jo vaija naada timäle mõrrsat kaema, a uma veere tütreku või ae tedä kiäki nätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sai timä järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä kaq järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä kaq süvvä ja nakas’ hüvvi päivi nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä ka uma meele mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä kuninga liina ja and keisrilõ tähe kätte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sai timä lõunatsõ varba pääle, tul’l Pühä Üri süüki tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä mehesysarõ kiri timä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä nimi kindral Ogahvon Beelyi Palahvon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä nuidõ ubindõ ja kutsikitõga ar jo sysarõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä sinnäq sellist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timäst kaq rikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä syja jakko ja an’d’ kuningapujalõ kir’ä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai timä ütskõrd ütte liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai too kiri velenaase kätte ja velenaane kirot kirä ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai toolõ ka kühm pehmekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai toolõ mano, and kepiga päähä, satõ maaha, sai kullarõuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai toolõ vapanaaselõ teedä, et ma löüse latsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai too mehe mano, mis üte käega ja jalaga sais. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai toonikurõlõ väega ilodu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai too vällä, ilosahe omma kodo mehe mano arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tullõi ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu aig kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuugaq tälle pattu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuuhu liina, koh kuningatütär halvu perält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu jutt joq naaselõ tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu kaq sinnä paja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu kaq tammõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu lats väega ausa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuul süük arq süüdüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuul tütrel kaq väegä suur rõõm jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu mehe kiri ka velenaase kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu poiss jo sinnä lähkohe, niq tul'l tälle sääne hõlahus: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu riik kaq tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu soldadi kottalõ niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu susi mano ulli vele lihatükele ja luutükele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu tarkus kaq tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu tütrik mõisarahvalõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu tütriku kätte, kai, et väega illos tütrik oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tuu ull veli suurdõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai täl aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai täl aig täüs, naas’ kirja lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai täl joq lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle abiline kaq, Jelissei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle hulka rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle joq mitu hobõsõkoormat kingitüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle kaq külält ja külält magusit süüke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle kaq leibä ja süvvä inämb ku tuul rikkal oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle kaq süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle nii pattu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle oma naane ja saiq tälle omaq vägimeheq ja märgumeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle silmänägemine tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle sääne poig, nigu kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle tütär’ sün’dü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tälle üts tark tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai täl miil väegaq paha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai täl poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Sai täl’le kõik’ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tä paiju puhma ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tä peräkõrra keisri väümehest kaq, kyik uma kärnätse hobõsõ peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tä vaivajile kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõisilõ velile järge ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõisi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõnõ poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõnõ poig jo, jalq sääne sama, kuu kukroh, päiv otsa pääl, kihä taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõnõ poig sääne, nigu kuu kukruh, päiv otsa eeh, kihä taiva tähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõnõ päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõsõ tarõkõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tõõsõ vele mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sai tütrigulõ tiidäq, et timä om väläh joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai tütrigõst kats märrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ubinaq ar kaksata, nii kuuld peremiis ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai umma last mähki ja hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiva eloasõmõ ütte jõukabahe tallo. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sai vaenõ miis rikas, a rikas jäi peris vaesõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai vaesõl mehel kolm aastakka liinah eletüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiva_ks ilma-nääq-ilosaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/5.html
Sai valgõ niq pidi arq tulõma tõõsõ aida mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai valgõ ol'l jalq huss, niq läts jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sai valmis kolmõ-nelä pääväga,» kõnõl’ Urvastõ lehe toimõndaja Bergmanni Karille. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Sai val´mis näio lier, koetus kulla keriko’. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/noorus/
Saiva mõisahe sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai vanahalv naasest tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai vanalõtikõlõ tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai vanapokan' kaq laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saivaq kotsilõ… http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Saivaq repi ette joq, ütles naaselõ, min maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiva saksa süümaile, teopoisi pruukostile. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Saiva sõs põrgu läve mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sai veitsipite rahavahe tiidä, et sääl nii om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai velele tiidäq, et kuningatütär om halvu käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai veleq, nigu kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai velile ka teedä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai väega külm öö, nigu kyik triksõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai väikulõ kuningalõ kaq riiki mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ynnõ arq vaeldaq, ol’l mürrin, katõ päägaq halv kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai Ürile kolmas vuur pessäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdag kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdagu jalq üte tarõkõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdagu joq kell üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdagult kõõ perämätse varba pääle, sõkas’ perämätse varba katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õdak, kaes, om üts väikene tarõkõnõ, kana jala pääl, höörüs ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õgaüts uma õigusõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õks imäl tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai õks tuu soldadigaq kokko laulatõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saiõn arvo, et india-araabia süstemin rehkendämine om lihtsämp ja joudsamp ku Rooma arvõga rehkendämine, rännäs Fibonavvi Vaihõmeremaiõn, et oppi tuu ao juhtvidõ araabia matõmaatikidõ man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Saiõn tülü käügin arvo, et tähtsäq kerkotegeläseq timä vasta ommaq, otsust' Jakob opõtajakutsõ, minkas tä hinnäst ette oll' val'mistanuq, kõrvalõ jättä ni kuulmeistris naata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sai üte jyy viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte kõ vähämbäkese hinele arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ütel' syjasuurõmbal pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte mõisa aia viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte paijupuhma kottalõ, visas tä puhma arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte sanna mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte talo poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte uja viirde, tahtsõ väegä juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte vaese läsä naase poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üte õigõ peremehe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai üts vanamiis mano ja tuu ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ütte kuninga aida üüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sai ütte paika vällä, kae et Tõldseppa tuulõveski, a mitte arvu ei saa, kost poolt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sajajalgse kutsutas, käpilise. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sa jalqki piät Häiermust tagasi saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saja uppu arq, noq olõi midägi tetä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa jo lubasit laada pääl, et jäägä vai kurjalõ!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
"Sa jäägui siih magama!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa jää siiä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa jõit viina, mulle annaki-is! http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Sa jõuakiq tunnista ar, kua om su naane, ku ma oppai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kaegui viläle pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kae, ku timä jääs magama aho pääl, ku nakkas noorskama, syss võta tütrikka pääst rätiq arq ja pan tsurrõ päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kae, mis siiä pääle om kirotõt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kaeq, kas su uma om leevätahtaga, mul küll sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kaiba kuningalõ, et mul umma sändse vele’, kiä lubahasõ uma kusõga vai määnest that hoonõt ärr’ kistuta, miä palas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Sa karga arq küündle jala taadõ, ku timä vällä tulõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saksa' tul'li' taha' Mar'amäe otsa suvitamma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Saksa aigu tull’ tä Kanepilõ tagasi. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Saksa latsõ, padakunna söövä lihha, niu-näu, kahvli-väidse, kliu-kläu! http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Saksamaal Bielefeldi ülikoolin om vällä tüütet vahtsõt tüüpi dresiin`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Saksamaal, ku täl oll' üts' jalg är lõigat). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Saksamaal om 16 liidomaad ja 82 mill'onat elänikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Saksamaa pagõjidõlaagrist pässi Ericu pere 1949. aastal edesi Ameerigamaalõ. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Saksi mõisa järv) - Saku tiik - Salujärv - Salujärv (Karala Salujärv) (Savijärv) - Salujärv (Tallikese järv, Ala-Mahtja järv) - Samblajärv (Viisu Samblajärv) (Lohujärv, Laijärv, Lähkrujärv) - (Sangaste lossi tiigid) (2 tiiki) - Sanksaarõ järv (Suursoo Saarjärv, Suursoo järv, Sänksaare järv) - Santse lõpp (Saantse lõpp, Soanse lõpp) ? http://www.kalapeedia.ee/3147.html
Saks lask´ maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Sakslasõq tapiq üte tsia äräq ja teiq tuust tervele kompaniile süvväq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Sa kullõi, hot sullõ kui kaiba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kullõ-õs, võti arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kulsi minno, ma ka kullõ sinno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kuulad, hingest vihast.. http://mulje.ee/unitsiga
Sa kuulõi mitteku midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Sa kuulõt." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa kyiküts siist inämb tagasi saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa käsiq silmi hiitäq aidaussõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa kässe jo hoita kirvõst ja ma hoiagi!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Sa käveq uma pap’i-hädägaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa käüt ilma pite hojotõh, tüüd ei viisi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa käüt maadilma pite ristiinemisi neeldeh, syss om ristiinemiste hais ka jäänü sullõ nynna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa käüt poissõga!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sakõst ei nõvva kultuuriperändi iist hoolõkandminõ suurt rahha, õnnõ päälenakkamist ja aigu,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Sakõst helistäs ja küsüs, kuis tervüs om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Sakõst kihotas umanik sändse pildi pääle liina keskkunnaammõtnigõ manu, kaibas, et jahimehe ei piä jahti, mõts om hukan, ja kirotas hirmsa kaibamiskirä jahimiihi pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Sakõst käütäs sannan är, olõ-i midägi hätä, a mintäs magama ja hummogus om sann maaha palanu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sakõst ommaq latsõq väsünüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Sakõst om meil arvosaaminõ, et perimüskultuur om folklooriansambli, talorahvamuusõum jms. Tuu tähendäs, et hää om külh etnomuusigapunti kullõlda vai rahvarõivin inemist kaia, a ku esi ei laula, tandsi jne, sis mis taa mullõ õks nii putus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sakõst tükis mitu mängu üte päävä vai eski üte kelläao pääle trehvämä. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Sakõstõ kandas rõivit ka tuu jaos, et hinnäst illos ja muudsa vällä näüdätä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/R%C3%B5ivas
Sakõstõ kutsutas kallendris kah hariligult paprõ pääle tükütüt asja, kohe kuupääväq ommaq üles märgidüq (lavvakallendri, sainakallendri jt.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendri
Sakõstõ kutsutas tedä Taivanis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_Vabariik
Sakõstõ käävä miis-naanõ uulidsa pääl kaalakuti ja tõsõ võhlitsõsõ, et kae, ku häste läbi saava, a koton… http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Sakõstõ oll’ pido pümmeni vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Sakõstõ saivaq mustaq kehvembit teenüssit ku valgõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Sakõstõ tahtvaq nääq proovilõ pandaq, kiä om tugõvamb, kipõmb vai osavamb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Sakõstõ tarvitõt määr-, kaas-, side- ja hüüdsõnaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Sakõstõ üteldäs "maa" riike kotsilõ (nt. S'aksamaa , Vinnemaa , Prantsusmaa ), a maa või ollaq ka sääne piirkund, miä hindäperi olõ-iq (nt. Sotimaa , Lapimaa , Ingerimaa ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maa
Sakõt putro:,: vaihõl jäll: võta matti, võta matti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Saladin ( Ṣalāḥ ad-Dīn Yūsuf ibn Ayyūb , u. 1138 — 1193) kurdi muslim, kinkast sai Egüptüse ja Süüria sultan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saladin
Salahuisi külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/pis.htm
Salakaejil oll otsus selge: kulla haud palas, muud midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sa last hindä ka arq tappa hobõsõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Salateid om sääl pallo! http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Salavei Rasboinik elli elli Pränski mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Salessa mõisast pakk tima kah ütesä tuha ruublit arr, ütsi säksa trooskide peräst jätt võtmata, a muido masnu rahakõsõ kõõ vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
«Sallkraega siidikleidi ja siidipluusõ tei purgi mii iist, häste tull’ vällä,» ütles Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Salme laul Sangaste LÄTSI MÕTSA KÕNDIMAIE, lätsi söödi keskeella. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Salme läts tähel, täüsi mehel. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/memm-lats-karja-saatimaije/
Salongipidäjä ütel’, et timä vastutas ja es lupa mukka õiõnda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
"Sa lupat tetä ja tiit tõisildõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Salven kasvi kena lats, kasvi Salme neitsikene. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Salvi olõ kiitnü: võid, rüäorast, kupõrust (toda saa apteegist), kuusõvaiku, mett. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Salzburgiga tä iks rahol es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Salzburgin olõmist katkõstivaq kats pikkä tüüotsmisreisi: wolfgang ja Leopold (mõlõmbaq otsõq tüüd) käveq 1773. a. 14. hainakuu pääväst 26. süküskuu pääväni Viinin ja 1774. a. joulukuu 6. pääväst 1775. a. urbõkuuni Münchenin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sa läht siist õkva edesi," poiss hüppas üle kraavi teele, "sis um, näid, ääd kätt, tii veerel pedastü nuka man üts talu, sa näid küll?" http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sama aastaga piimäkuun jäi vabas üts oppajakotus Tarto gümnaasiumin ni direktri Schröderi Julius kuts' Jakobi Tartohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sama as'a kotsilõ võidas viil üteldäq, et " B om A ülembhulk ", " A sisaldus hulgan B ", " B sisaldas hulka A " vai " hulk A om hulga B sisen ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Sama asi om sündünü Hansi p. Peter Konno nime kirotusõn. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Sama asi om veeda rassi ja peritologa – küll arvatas, et nä omma tulnu India subkontinendi päält, küll tuud, et Malaisiast jne. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Samah arvas tä, et maaelo oppus es pidänü olõma opiplaani üts osa, selle et sinnä om rassõ midägi mano panda ja viil rassõmb midägi mant võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Samah ku sul om suure ootusõ tõisile, sõs piät sa ka eis eishindä vasta rangõ olõma`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Samah mõist` tä opilastõlõ lähenedä ja näist arvu saia`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Samah olemi` mi üte hoone Saatse jaost päästnu` ja tüükotussit taha mano tekütanu`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Samah om pia k�igil perreh olnu’ ka m�ni iihkujo, n��t�sest piirivalvuri’ vai jahimehe’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Samah pelgäs Hollo tuud, et ku koolih või-i latsi tüüle käske, kas sõs neo latsõ tulõvagi maalõ kah õnnõ kaejis. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Samah tuu Kaisel vällä, õt timäle miildü Miktamäe kuningriigi laada platsil spontaanselt pilli mänginu` muusiku. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Samah viskas Kala õhku küüsümisõ, õt kas taa mõttõ ellorakõndaminõ võinu-us olla’ Seto Käsitüü Kogo ülesannõh, koh samah saa kasuta’ ka’ Seto Kimmäst. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Samal aastagal kuuli Puškini Aleksandr , miä mõot' Dostojevskit väega pall'o, selle et timä ja tä veli armastiq väega Puškini kirändüslikku loomingut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Samal aastagal pühendeti Villändi vanaraamatupäiv HS mälehtüsele, Volemar Raidaru pühend´ tälle uma mälehtüisiraamadu “Mo süämen ja meelen”. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Samal aol Talliina valitsus ja ülembjuhatus tüüt' meelekimmält edesi, kiäki es mõtlõq pagõmisõ pääle, et võtamiq rahaq ja kraami üten ja lasõmi jalga välämaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Samal aol jakku marulinõ pääletung hummogu suunan ja üts tähtsämp rünnäk oll' meredessandi saatminõ - nüüd oll' joba Eesti laivastik nii suur, et võtt' pääle 1000 miist (600 Soomõ vabatahtlikku, kiä olliq värskilt õkva tulnuq, ja 400 eestläst) - Narva ala Utria rannikulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Samal aol ku Istahr alla käve, kasvi Širazi tähtsüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Samalaol ku president rõhutas setode kultuuri tähtsust paistusõ seto eis um kultuuri peräst ühä inämp murõt tundvat. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Samal aol 600-miheline Talliina kaitsõpataljon, miä sai käso Tartost tullaq üle Kanepi ja Põlva umbõs 15 km lakjutsõn rõnnan, ület' 30. vahtsõaastakuu pääväl Tilleoro , mink olliq vereväq kindlustanuq kõvva, ja jousõvaq 1. radokuu päävä keskpääväs Võrro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Samal aol mõnt tõist küllä, miä om satu aastit olõman olnu, tulõgi kutsu ja säädi ka ammõtlikult küläs, näütüses Apja külä Karula vallan, Mõndsi külä Kanepi vallan jne. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Samal aol naas' Hispaania impeerium nõrgõnõma, tuuperäst, et ku Prantsusmaa Hispaaniat okupiirse es sutaq tuu inämb ummi võimoalotsit maid inämb nii häste kontrolli ja Ladina-Ameerigan naati tegemä riigipüürdit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Samal aol naas' tä tüütämä Eesti Aleksandrikooli hääs. 1871. a. toimõnd' tä "Eesti Postimehe Lisalehte". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Samal aol olliq pärsläseq araablaisist kultuurilidsõlt üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Samal aol om selge, et angõrpisti edesiminekiga tulõ Mustajõõ luha pääl midägi tõsist ette võtta, ütel’ Ruukeli Jan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Samal aol om tuu, et niitmise alostaminõ edesi tõugati, hainamaa hindä tervüsele halvastõ mõonu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Samal aol oppas Jalaja Aivar Ööbiksaarõ talon sannapalkõ tapitamist ja varamist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Samal aol pakk tä pall'o avalikkõ teenüssit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Samal aol saina kestvä pikä ao ja katus kah. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Samal aol ungarlaisil es olõq lubat tagasi tullaq elämä sinnäq, kost nääq vällä olliq aetuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Samal pääväl lõppi Lehekuupääletung Põh'a-Läti vabastamisõga verevist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sama lugu om ujulaga, midä Võru liin taht ehitä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Sama lugu um jänesselihaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/uudis.htm
Samanii tetäs talvõl talvõsüüki ja suvõl suvõsüüki. http://taarkatare.com/avaleht/
Saman kirot' iraanlanõ Sibawayhi nt. araabia keele grammatigaraamadu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Saman majan kultuurimajaga om puut, miä om vallalõ: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Saman oll' tuu kotussõ tahtjilt nõvvõt, et nuuq ei olõssiq kerkon aktiivsõq (et nii jäänüq aigu inämb tiidüse jaos). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Saman om Põlva Maavalitsusõ haridusosakunnal andmõq, et kolmandik maakunna latsi - kae ku pall'o ja just targõmbaq latsõq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
«Saman om pillimäng joba minnu tennü peris vabas mehes: imä-esä rahakoti pääl ma inämb ei olõ.» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Saman või tuli ka elämiisi ja mõtso maaha palotaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Samasugune pruukminõ om harilik ka eesti üldkeelen (nt meediän). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Samasugutse autu, ii-päädi ja aifõuni, läpäkä ja leevämassina. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sama sõna tähendäs ka tai rahvast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Sama sõnomi kandja võissi olla ka Uma Pido. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Sama tsiht om ka väikul maakoolil vana Võromaa tõsõst veerest: http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Sambia , ammõtlidsõlt Sambia Vabariik , om Lõunõ- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sambia
Sambia pääliin om Lusaka . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sambia
Sa min aho otsa pääle ja ku leeväpätsi naatas ahjo pandma, sa tõuka puuq maaha, nigu inemiseq ütlesiq halva syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa mine iho alastõ kolm kõrd ümbre tarõ, ja joost sis kõiki ummi rõivastõga korgõ mäe otsa, kohe uma rõiva jätä, ja esi kodo pakku panõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sa mine otsi üts ramsamb58 lammas ja sis lasõmi vere väl'lä ja' värmi ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
“Sa mineq kohe tahat!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa mine tuul pääväl, ku sugulasõq kyik joq kuuh, a olõi viil mint laulatama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa minnu no inämb ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sammakko/Võro Selts VKKF 2000. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Samma miilt om ka Leevi algkooli oppaja Liiva Aasa: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Samma miilt omma Mõnistõ vallavalitsus ja -volikogo. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sammamuudu kandva veeda kirvest ka vanaaoliidsi pilte pääl. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Sammamuudu ku võro keelen, tulõ kakkõhelü ette ka seto keelen , kon või tedä ollaq välläütlemisen esiki inämb ku võro keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Sammamuudu mu umatsiil ja mu rahval? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Samma nimme kand ka võrokõisi kuuleht, midä HS toimõnd´ 1989 kuni surmani 1994. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Samma projekti om inne tett mitmõn riigin, paari aasta iist ka Lätin. http://www.els.ee/index.php?page=108
- Sammaspollõ vasta avitas, ku tuo inemine sülgäs, kiä merevett um joonu ja merehüdse pääl pidämin. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sammuka algkoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Sammõld ja turvast võit kah taaga nõstaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Sammõl saina vaihõl Se 1937 (F. Ilvik) 2) Miä külaline, tuul padi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Sammõl saina vaihõl - 0+0+6+1 = 7 (7) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Samoa , ammõtlidsõlt Samoa Hindäperi riik Vabariik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Samoa
Samoa pääliin om Apia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Samoa
- “Sa mukka kynõli ja jummal’ sullõ puhas suuhhõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa mullõ anna üts ar’a.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa mullõ kaihho tei, a hüvvä ka tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa mu pääd ei jõvva otsast rako. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Samuti oll` Hirmo rahul otsusõga peldikutõ mano viivärgi ülessäädmisega. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Sa mõtsast kae. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa müüt liinah arq, syss saa rahha leibä osta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1945 – San Franciscon kirotõdiq alla Ütitside Riike põhikiräle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
San Marino , ammõtlidõlt Kõgõ Raholidsõmb San Marino Vabariik (itaalia keelen Serenissima Repubblica di San Marino ), om väikene Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/San_Marino
San Marino liin om San Marino Vabariigi pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/San_Marino_(liin)
San Marino pääliin om San Marino liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/San_Marino
Sa nakat pruukma, ku ma ütle. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sanatooriumi võti` ti üle sõs, ku siih oll` asa õks väega hapu`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Sandaliq ku kargsiq sumkast vällä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sandaliq temmä ka trahvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sandi käest küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sandikõnõ tull uma pojakõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sandikõnõ ütles, et tulgõq tiq kaq joq söögeq kyik üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sandin kodo tulnuq, tapp' Odysseus Telemachosõ abiga Penelope kosilasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Sandi türä' tuulõ pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Sandi türä keeba otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Sandi türä koona otsah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Sandra külä takah om Rabalohk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa nel’ä käpä pääl võit kaq astu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sangaste KAE, KOST TULE KUUKÕNÕ, astus armas aokõnõ – kuu tõssi Kuuramaalt, agu Narva allikast, päiv Pärnu lättust. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Sangaste/Otepää OI, TULE ÜLES, OI, TULE ÜLES, tule üles, valge vällän tule üles, valge vällän! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Sangaste Veere, päev VEERI, VEERI, PÄIVAKENE, velle, elle, leelo, leelo, veeri sinna, kos mu velle, velle, elle, leelo, leelo, sõõri sinna, kos mu sõtse, velle, elle, leelo, leelo. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Sangaste Veere, päev VEERÜ PÄIVA, VIIDÄ AIGA, kulu tunni, saa ma kodu! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Sangaste haina tegimise laul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/29/2-laki-alla-haina-manu/
Sangaste ja Räpina khlk. [rhvv.], K. Kirber ; sdn. A. Ritsing ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
591 (1) < Sangaste khk, Korijärve k, Kuritsa-Veski t – H. Tampere, 1967), tekst: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Sanna' om tettü läbi ao elämisest kavvõmbalõ, selle et sann või palama minna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Sanna Võromaa sannakraamiga! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Sannaahi oll' ligi saina, maakivvest ja savist tett, savil viil liiva seen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Sanna-asja tulõ hindäst üten võtta, sannajuuk kah. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sanna ehitamise moodu om vanast olnu Eesti eri kanten esimuudu ja tuud om viil täämbägi vannu sannu man nätä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Sanna es kütetäq kuusõpuuga, tuu pill kibõnit ja või sanna palama panda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Sannafilmi DVD-d tetti sada tükkü ja nuu jaetas massulda avaligus pruukmisõs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Sannafilmi tegemise mõtõ tull võrokõisi kogokunnast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Sannaga kokko käävä viil sändse mõitmise nigu sanna ehitämine, puie tegemine, liha suidsutamine,“ võtt saunakombidõ põhiasja lühkült kokko Haanimaa Mooska talo pernaanõ Eda Veeroja . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sannah alumatsi rõivit ei võta säläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sanna hinnäst tä tuu sisse es arva ja rehkendüs käve täl iks viil Eesti kruunõn. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sannah kah süvväs saia, pingi all piirakot. http://www.setomaa.ee/
Sannah käve ja panni puhta hammõ, nigu tarõ mano sai, kae jo kribi kaala pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannah kävemine Räp 1962 (M.-A. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=129
Sannah kävvü vihaga ei tohi ahjo pühki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannah käüdäs ka päiv inne suuri pühhi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah käük Räp 1939 (D. Lepson) 2Räp - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=129
Sannah muidoki peris rasõhit haiguisi tohtõrda ei saa, noid arstva õks tohtri. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah noq hindäle vihus habõnit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannah om iholõ hää ka tasominõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah om kats vanna korjajat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannah omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sannah ravitsõmisõ mõistminõ andaski edesi põlvõst põlvõ, imält tütrele, esält pojalõ.» Lasta-i inämb sannah aadrit, panta-i kuppõ, ei mõsta koolnuid, kõnõlõmalda sääl latsi ilmalõtuumisõst. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah tohtõrdamisõ kuntsõ om uurnu ja pruuvnu Linnu Mare, kiä olõ-i esi võrokõnõ, a eläs joba aastit Võromaal Ruusmäe küläh Hurda taloh. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah tohtõrdamisõst kõnõl’tä suitsusannapääväl Ruusal. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sannah vannuti är, tuu inemine, kel puuk olli, tuu iks kuigi tõot. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sanna jaos piät aigu võtma, sõs saava puhtas nii iho ku heng. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Sannakambrõ uss hoiõtas kinni. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sanna kaq mingui, muido tõisil jääse silmä haigõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannakatust om katõt kisklauduga, sis laastõga ja prõlla om lastukatusside kõrval nätä eterniiti, plekki vai aotlist tõrvapappi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Sannakaupu saat täpsämbalt kaija tast altpuult pilte päält. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Sanna kerese päält võetas sõmõra kivi, surbutas peenikeses, andas ka talvitsõl aol kanalõ tsagamises. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sannakombidõ tundmisõ võistlus Ku häste nä tundva suidsusanna, tuud saiva puulpäävä (9.07) testi Rõugõ laada- ja kalaralli võistlõja: võistlusõ üts jago oll’ sannankäümine ja sannakombidõ viktoriin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sannakytmise aigu tsusas’ esä mõnõlõ iks tiku lõugu vaihõlõ, sis tuu raput’ pääd nigu pini pulgaga, a valla es lasõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Sannakõsõga olli pääle naanu paar eelmist opigruppi, seo punt sai kuvvõ pääväga kats palgirita pääle. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sannakütjäle anti vüü ja asõmõkasijalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannakütjälle andas aitümma: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sanna kütmine, vihtu tegemine, sannan lõunu võtmine ja tervüse praavitamine omma mi taloperride elotsõõrin esihindäst olõman. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sanna kütmise aig või olla egäl sannal esisugumanõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sanna kütmise man piät aigo olõma ja asja tulõ vagatsõlt võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Sanna kütmises peeti kõgõ parõmbis puiõs kas leppä vai kõivo, noidõga kütten sai makus sann. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
· Sanna kütt iks üts inemine, kütjät poolõ päält vaihta saa ei. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Sannaliisil tulõ esi üten võtta sannarõõva, mi puult omma mõsuseebi ja viha. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Sannalisõ lätsi niipallo huugu, et külaliisist talguliisi es saaki, a sanna küläliisiraamaduhe kirotõdi lubadus, et edespite tultas mõnõlõ talossõlõ appi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Sannalisõ tiidse ka Võromaa kommõt, et küllä minnen võetas kosti üten, niimuudu sai perän sanna ütidse lavva takan ilmaello paika panda. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Sanna läve pääl lüüdi risti ette inne sisseminekit. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sanna lää, üt’le: jummal’ sek’kä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannalõ tetti ka üts väikene paja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sanna man ollu' ütú suur kivi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sanna manu oll’ täl käük tettü joba minevä aasta. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Sanna man või vajja minna viil lõunu hiitmise kulbikõist, pudela vallategemise riista, eri suurusega varnu ja vagjasid rõivide riputamises, niisamate istmise jaos penki. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Sannamesi linaõliga ja pedäjätõrvatsilgaga - tervüsepraavitamise kraam, määritas sannalämmi iho pääle, võetas lõunt ja perän mõstas maaha. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/78-saunamesi
Sannamesi linaõliga - tervüsepraavitamise kraam, määritas sannalämmä iho pääle, võetas lõunt ja perän mõstas maaha. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/78-saunamesi
Sanna minnen võeti üten puhta´ rõiva´ ja viht oll´ kangli all kandsu ots iin. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannamüts - Kink pää ei kanna kõva lämmind, saa lava pääl päähä panda sannamütsi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/76-saunamuts
Sanna naati kütmä jo lõuna aigu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
«Sannan ikkõ ei tohe!» Hambit mõsti hytsiga, imä võtsõ ahusuu päält mustas lännyid hytsi, latsõ hõõri hambit, loputõdi kylmä viiga suu yle, oll’ hää õnnõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Sannan kae, et hinnäst vasta saino ei nühksä – võit tahmatsõs saia. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sannan käümise aigo inämb aho ala puttu ei tohe - ei naada inämb mano kütmä ega hütsi segämä, niisamatõ tohe-i koldõ ala määneski putsu vai asku hiitä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sannan käümise manu käävä uma sannasõna´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Sannan käümises tulõ aigo võtta, savvusann olõ-i kipõ mõskmisõ sann. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sannan määriti haigit kotussit rohuga, tõmmas’ ruttu naha sisse, tekk’ soonõ pehmes, kirotas Uma Leht. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Sannan mõsti ihhu umakeededy seebiga, mõtsast tuudi riburaik, käänti kokku nuusti. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Sannan olli´ iks uma kiildmise´ kah. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannan ollõn es tohe vilistä, muido lätt sann palama. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannanolõja vastasõ: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Sannan om pruugit hulga esisugumaidsi sõnno, ütlemiisi ja suuvmiisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Sannan om suur keressega ahi, midä kütetäs õigõ mitu tunni. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Sannan peeti kunstõ kah. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannan proovitas ja pruugitas oppusel teedä saadu tarkust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Sannan suidsutõdulõ lihalõ nõutas müügilupa Veeroja Eda. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Sannan suidsutõdut lihha või edesi müvvä – suidsulihasõbrast Mooska talo pernaanõ Veeroja Eda sai edimädse võidu eurobürokraatia üle. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Sannan tohtõdedi piäaigu kõiki tervüsehäti, õnnõ haabuga ja nahapalaniguga sanna es minda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Sannan vai sanna iin pengi pääl (nii kuis ilma oll´) puhati ja panti rõivilõ. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannan viht' ennäst ärä, mõs'k 14 pää puhtase ja nakas' rõõvise panema, ku nel'lä obesa tõld läve ette sõit' ku tirab. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Sannan võidsõ külmä vett juvva, tuu ollõv rohi, sis ei jää haigõs. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannaoppust tulõ kah mano. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sannapenk - Penk om pedäjäne, kuusõpuust jalguga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/69-saunapink
Sannapäävä ettevõtmisõ omma massulda, kaema-kullõma-ütenkõnõlõma oodõtas kõiki savvusanna-huvilisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Sannapäävä kõrrald SA Eesti Vabaõhumuuseum. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Sannapäävä lõpun saava huvilidsõ savvusannan kävvü, a tuust tahtmisõst tulõ kõrraldajile ette teedä anda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Sannapäävä pedämist kõrraldas Vana-Võromaa suidsusanna kuuntüükogo, toetase Vana Võromaa kultuuriprogramm, Pokumaa, Võro Selts VKKF, MTÜ Sann ja Süük. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sannapääväst osavõtmisest pallõmi ette teedä anda ildamba 20. novembris Külli Eichenbaumile: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Sannapäävä tegemiisist osasaamisõs panõ hinnäst aigsahe kirja! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
«Sannaraamatut tulõ kõgõpäält aasta otsa ette valmista,» selet' ettevõtmisõ vidäjä Margna Epp. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sannarahvas ütli vasta: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sannaralli kõrraldaja Vahteri Britt ütel’, et mõtõ sääne võistlus tetä tull’ talvitsõst arotusõst Rõugõn, kuis umakandi ello põnõvambas tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sanna sisse minnen teretedäs sanna: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Sannast minnen panti sannauss kinni, et Vanajuudas sisse es päsenü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannast om kuulda kõoviha sopsmist ja viitsolinat. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Sannast tulõ arq, syss nakka juttu ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sannast vällä tullõn jäl hiideti rist ette. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannast är minnen tennätäs sanna: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Sanna takah väega kul’atõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sanna takan suu veeren kasvi suur haavapuu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Sanna takast saa kah Säksämaalõ, rehe takast Riiga. http://www.setomaa.ee/
Sanna takast saat kah Moskvahe. http://www.setomaa.ee/
Sanna tegevä Padasoomäe pernaane Kõlleri Mariina ja haanimiis Vodi Alvar. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Sannateku latsiga tugõ Vana Võrumaa kultuuriprogramm, egäl grupil tulõ esi manu massa 50 eurot. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Sanna tohe-i minnä pahanult, sannah ei või vandu ega tüllü üles kisku. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sanna tullõn olli´ uma´ teretüssõna´, midä egä kõrd ülti. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sanna tullõn teretedäs, är minnen tennätäs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sanna uss tetti matal, muido lätt lõunõlämmi ussõ vahelt ar vällä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sannavett es tohe kiimä aia – tuu aja kihä kärnä ja süütmä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sannaviha tetti vana ja vahtsõ jaanipäävä vahel. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sannavihtu kotsilõ tiidmisi vanõmbast aost: http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Sannavii lämmistämises oll' mõnõl perrel katlakõnõ, mis panti keresekivve sisse tsopakõistõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sannaviktoriini kõrraldaja Ojari Triinu ütel’, et kõgõ rassõmba küsümüse olli mi inemiisi jaoks nuu, et kiä vai miä om sausüüjä (müstiline tegeläne, kiä hoolitsõs, et savv sannast kõrraligult vällä saassi), miä passis vanarahva meelest üteldä savvusanna minnen («Jummal sekkä!») ja midä tulõjalõ vasta üteldä («Jummal hää miis!»). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sannavõistlusõga naas’ pääle 11 võistkunda, tagasi jõudsõ ütesä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sannavüürüse uss oll' määrmäldä ja tuu tegi kiidsmise hellü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sann läts’ palama hoolõtust kütmisest. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sann läts’ palama hoolõtust tulõtegemisest. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sann oll' ja um ka parhilla iks erälde hoonõh talo tõisist huunist kavvõmban, jõõperve pääl vai lumbi veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Sann oll' tuu paik, koh püüti hinnäst tohtõrda. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sann oll hääs palgas tüü iist ja perän olli sannalisõ nii väsünü, et pidi kaema, kuis autoroolin magama jäämäldä Talnalõ jõuda. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Sann oll vanõmbal aol maarahva jaos päämine tervüsepraavitamise kotus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
«Sann om innekõkkõ palvõ ja väe kotus,» ütel’ Mare. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
· Sann om mi rahval mito tuhat aastakka vana ja tedä piät avvustama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Sann om pühä kotus, kon oldas sündsähe, tüllü ja pahandust sanna ei tuvva. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sann palli üten lihaga Panni Malle ja palanu sann. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Sann saa mõro sis kah, ku sanna om vähä kütet ja saina´ olõ-i häste lämmäs lännü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sann sai kuum ja lõunõ oll’ kipõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Sann-suvilat, a olõmi ka elomajjo tennü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Sann tetti sändse suurusega, et pere mõskma mahtunu , a sanna kütmises ülearrvu pallu puid es kulunu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Sannu, midä sai läbi kävvü, oll’ säidse (Rõugõ, Võro ja Vahtsõliina vallan). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sansibar om Tansaania liidoriik (innestine sõltumada sultanaat), miä võtt hindä ala Tansaania ranna lähkon India suurõnmeren olõvaq Sansibari ja Pemba saarõq ja viil tõsõq saarõq noidõ ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sansibar
Sant jäll’ ütel´, et miä nu must kaija, ma maka koh saa õnnõ, hüä kõigih. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sant kyik häste arot ja opas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant kööginukast vastut: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sant läts ruhe kõrval vett pite, hämmä-äs jalgugi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant pand ütsindä koti kaala, ütsägeske kiso ei maaha. http://www.setomaa.ee/
Sant selet' kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant seletäs, et liinah om sääne kuningatütär, kelle om kuri vaim sisse tüknü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant tehnäs’, niq läts majast välla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Sant tul'l tarrõ, tsusas pää pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Sant tull tarrõ, ni panti ütsinda süoma, a muu rahvas olli kõik väläh, ni sandikõnõ näkk sängü pähütseh paari kindit ni ärki nuo kohend hinele karmanni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sant ütel: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sant ütel' läsänaase pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant ütel, et nimä piät paari saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant ütel, et nimä ütstõõsõga paari saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant ütles paabalõ, las saq kaq umma poiga pruuvma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sant ütles vaesõ mehe naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa näi no viil veid’kest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa näütä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa olet vana miis, ei tiiä, kas ma sinnu enämb nätä saa, lupa ommist juussist üts näputäis mulle." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sa olli ar koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olli jo tapõt ar' ja su luu'ki olli jo lajah 98 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sa olli jo tapõt ar ja su luuqki olli jo lajah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olli väega haigõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt Häiermu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt arq laivatävve sõta neelahütnü, selle sa siih olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt ja jäät üts petjä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Sa olt jo niipal’lo hyndsa inemine, nigu sinno saai arq süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt joq nigu asuunik, nii tihkõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt kõva miis.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt külq rikas, a las meil kaq ellä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt külält hätä nännü ja vintsõlnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt mullõ hüvvä tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt muq hoitja jaq kaitsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt mu rõiva varastanu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt nigu ask ilmah,” ku inemine om joq arq üle käe lännü, arq raisku lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt nigu ask joq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt nigu ask, laosõnõ, räbäläne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt nigu häöng majah,” üldäs, ku juut, vai laotat, vai kraami viit arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa olt nigu vana risu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt ull miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sa olt ull’!» (suurõ jovvuga!) http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sa olt vaenõ miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt vaimuliku elo seeh, a kohe sa tahat arq roe elo sisse! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt vanõmb veli, ma olõ noorõmb veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt viil väega kõhn! http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sa olt vyyra maa mees. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa olt yndsamb ku kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa olõd kui risu siin meil iih, ei lää är." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sa olõd kui rizu meil iih, ei lää... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
"Sa olõd siin ku vana risu meil iih, mii ei saa kunagi ummi latsi mõska ei ka sannan kävvü.". http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sa olõs timäga võinu surmani ellä, ku sa targemb olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sa olõt illos, Võromaa : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
- "Sa olõt ka halv jäl," [teisele] pernaasele ütelnü:"mu kasuesä tsuske lehmä nikava ku piimä lehm maaha lei - tsusas anoma ala - jälki sai mullõ." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
"Sa olõt lehmi peräst siiä' tulnu'." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sa omma naist sukugi ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa opanu_ks uma käe perrä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Sa ostaq kana, puistaq tälle terri päähä, pan kana süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa pakõt arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa pallõq ja lupaq, syss saat abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa palota kunnarõiva arq, syss timä jääski sääne noorik sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa panõ kodo härbänni lähkoh nooq saapaq jalga, syss saat sa tarõtütriku kuuldmalda minnä küüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa panõ nimi, ma tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa panõ tuu tõrvnahk palama, ku timä tulõ kivi mano last imetämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa paremb võtnu minno eloh kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa pei minno kolq aastakka haavatuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa peläkui ja vallalõ ar lasku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa, petis, käve siija ja lubasi Mari võtta! http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
“Sa peät tä kohe taht arq viimä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sapigu ostmisõ lua sai Pärnät kätte kuu aigu inne autojuhilupõ: esämaasõa santõl oll’ õigus saia, a ka tuu iist tull’ sõti. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Sa pillu jalq sibulit ja kordohkit maaha ja panõq kats tsyyri küündlit palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sapivesi - kõikilõ haigustõlõ, lõikamiste haigustõlõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Sa piät ka alastõ käümä, nigu ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa poigõ võit nätä külq, a pojaq inämb suka nakkai elämä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saptja Semmen oll’ rannah kala peräh ja Matsuri poodih jo ar käünü, sugulasõ poolõst hüvvä kraami kätte saanu ni Semmo Nasta val’mist pliidi veereh hüvvä söögipoolist. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Saq, Essänd halastaq! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Saq inämb meil takah tulgui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq mineq, aja mõtsah tuu kivi häste kuumast, nigu pliiniraud! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq min tõistõ jakku jaq pan usskiq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saq olõi nii hyndsa, ku tuu miis, kiä nurmõ pääl künd.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq painudaq hinnäst tõõsõ poolõ pääle, jätäq ta pagana poolõ kiskmine maaha, syss saa sullõ jalq riih niq rehealonõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq pessät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq petät, et sul pojakõnõ arq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq piät umma varandust jagama joq lak’ka, nigu saq tõbõst tervest saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saq saai keeldäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saq teiq tüüd." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq tiidkuiq minno, maq tiiäi sinno! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Saq tiiät, et maq piä kuningat hoitma!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Saq turagukõnõ kaq kõõ kisut meil takah.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq vahetaq tuu viin täl arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq võtaq Lissei hindä asõmõlõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saq õks ei jõvvaq minno arq pästäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sarajevo om Bosnia ja Hertsegoviina pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sarajevo
- "Sa rikas miis siih olt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sarja jaos om rahha andnu riiklik programm Lõunaeesti kiil` ja kultuur. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Sarniti Kalju lõõdsaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Saru Mäe-Põrust, Mõnistõ kandist. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Saru kooli kinnipandmisõst saa timavaesta müüdä 50 aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Saru külä mehe Mustajõõ luhal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Saru külän Mäe-Matsi talun sattõ 16. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
"Sa rummal, nusama na ollevagi, võtnu kündjä vai ärjä kinni, oles na käen olluvagi!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Sa rummal, nusama na olliva, võtnu karjus vai kari kinni, sis oles na mõlemba käen olluva!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Saru rahva jaos Käärmanni Henu. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Sarvikut, ma lää kae, kas saa täämbä massina käümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Sarvnaha takan näemi üte tõsõ naha nii kui rõnga, miä mitmõkarvalinõ või ollaq, mõnõl inemisel sinine, mõnõl pruun, mõnõl pia must. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
11.00 – Sarvõ Mikk . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Sarvõ omma ilustõ päätükükese külen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
10.30 – Sarvõ Õiõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Sa saat ilosa naase ilma otsmaldagi kätte, kusa nii tiit, kumma käse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sa saat kolmsada ruublit, ma kauplõ kolmsada, niq höstekeste arq saa meile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Sa saat söödet külh, poganide tsirkõgaq ja variseer’degaq (maq ka tiiai, miä nuuq ommaq) ja kiä ilma sil’mildä sün’nüseq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa saat teedüst ummi iinkujjõ kottalõ? http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Sa sait nigu minagi puhta ammõ! http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Sa satat maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa sedä vesti kõ raputa, ku söögi aig tulõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa siih havvut ja hapnõt kõ tuhkõ seeh, selle sa läätki arq otsani ullis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Saskatchewani provints om uma nime saanuq Saskatchewani jõõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saskatchewan
Saskatchewan om provints Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saskatchewan
“Sa soo miis tapa ar’a!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sassaniidiq sõdõq Rooma riigiga ja ildampa Bütsantsiga Lõunõ-Araabia, Egüptüse, Mesopotaamia, Süüriä, Armeeniä ja Väiko-Aasia peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassaniidõ ao lõpos toodõti esiq siidi , rõivakaupo , Pärsiä vaipo, naha-, metali - ja juveelituutit, villa ; söögias'ost vilja , oliiviõlli , datlit , rosinit jm. Kaubandusõ üle oll' riigi kontroll, kaupo liikmist soodustõdiq infrastruktuuri välläehitämisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassaniidõ jaos oll' Širaz tähtsä paigapääline keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Sassaniidõ kaolt jovviq Indiast perit " Tuhanda ja üte üü jutuq " araablaisini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassaniidõ riigikiil oll' pahlavi kiil , midä kirotõdiq aramea tähistün; tuu oll' edimäne pärsiä uma kultuurkiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassaniidõ riik oll' siiditii pääl ja tiinse häste transiidist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassaniidõ riik oll' suurusõ poolõst tõõnõ iraanlaisi riik peräst Ahhemeniide umma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sassimäe talust Liinamäel om alalõ ynnõ küünikatus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykaks.htm
Sa sunnik, nii veidükene oll´ perrä jäänüq, et häbü nakas´ kaiaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
- “Sa suurõbat ka ei olõq ten’nüq, ku tei ma poolõ myytu upa maahha ja tul’l rossõq ja arki võt’t, jäi ma söömäldäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Sa suurõbat kurja õi olõq ten’nü, ku jäi mul esäst varsakõnõ maahha, sa tuud käsiq susõl ar süvväq ja peräkõrra käsiq minno hin’näst ka ar süvväq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa süüt me talvõväe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tahai andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Sa tahat palka kah!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sa tahat sõta pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Satai ma maaha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Satas maaha, tege viina maaha sääl jaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Satas raha lavvaräti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tei mullõ kurja veidkest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tii-i midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tii süvvä ja kae arq kyik maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tii tsäi ja tsäi sisse panõ ihti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tiiäi hingegagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sato aastit, ku kõigilõ ülikoolin opjilõ oll' kohustuslik kvadrivium, pidiq nääq opma vähämbält ossa "Elemendest". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Satserinnah ol’l kõost löüt Paraskovja puusli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Satserinnah om üts paaba, kiä mõist paan’akõist arsti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Satserinna poolõ mäe pääl om tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattu sinnäq tuuperäst et timä esä läts edimädse ilmasõa aigu rinde asõmal Kaug-Itta. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Sattõ arqki lats vette üsäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ kannu pääle maaha, kõõ otsa lei lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ kolmas taba türmä iist arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ kolq tükükeist maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ maaha värehti mano. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sattõ nahk säläst maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ paaba maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ puu pääle ja lei leeväkandsu purus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõq käekeseq arqki merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõq käekeseq merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sattõ sõrmus maaha, niq halv arqki haard’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tulli siiä, sa tahat tarkuisi saia! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sa tulõ ar mullõ pujast.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa tulõ-õs tarrõ tegemä, noq kaq saai tarrõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tunnõt noid vaivalt näkupite! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Saturn om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq kuvvõs hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saturn
Sa tuud pite astu kooni mi värjü mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tuu kurõ seereluukõnõ hoia käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tälle ütle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa tõmbaq üüse tikk üles ja kaeq, kes ta sääne om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sat’serinna poolõ min’näq om üt’s suur’ org, sääl põhjapääl juusk hämme suvõga nigu ujakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sat’serinnast löüt’i arq, viidi sin’näq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sauga silmä tsilguse, häüga viil inämb. http://www.setomaa.ee/
Saulerman tüümiis. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/lesanne_murdest.html
Sa, ull, vahit pääle siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sau lätt välla Rõu 1897 (G. Raup) 3Rõu - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
“Sauna taga tiigi ääres”, “Setokõsõ sõitsõva” – kül tutas naid laula; a kiä tiid naad´e sõnolist – Hermann Julius Schmaltzi (1870-1945). http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
“Sa vallalõ ei saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa vett näi pesseh inäb vaiva, ni nu um leib hüä pehmekene süvvä, a ma näe uma leevä man süvveh inäb vaiva ku pesseh, jovva-ai kuigi haugata 28! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Sa vii tuu kuningalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Savikiviq ol’liq kavvõst vitäq, Uutsõ järve mant vidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Savikoda, villakoda, kontsõrdisaal – kõik om vaia tüüle panda. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Savikruus lätteviiga. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Savimägi, Tedremägi, Mahlamägi, Petomägi, Ristimägi, Kährimägi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Savinõ maa ja raot sihukõ tsõõriku, plaskasõ1 vai neo `turba ja.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Savipõrmanduq tetti rehetarõlõ jaq rehealusõllõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Savipõrmand võtt' mitu nädälit aigu nikaguq ärq kuivi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Savisaarõ Edgar – iks vannamuudu pühäk ja pasakott’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Savisaarõ mol`u om pall`o suurõmb kah: säält müüdälaskmises piät joba peris pümme vai pur`on olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Sa v?it sis julg?lt viel aastagas kodo j?ija, k?ll ma su iest kroonu kullust? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
11.00-15.00 Savitüü-opitarõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
- Savitüütarõ. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Savivuulmine ja palotaminõ om vanastõ olnu naisi` tüü Õkva tuulsamal pääväl, ku süküs tull’, tulli katõsa naist laulutsõõrist Võromaa Lauluimäde Niserduse kokko kunstnik Margna Epu puulõ Kanepi kanti Kaagri küllä, õt umal käel perrä pruuvi, kuis mi esiimä vanal aol maa seeh savipottõ paloti. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Savvu kõ tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Savvuritsikat panda-ai küüki, vannitarrõ vai sanna , selle õt sis või tullaq võlss'häirit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Savvuritsik om eelektrisäedüs, mis nakas andma häiret, kuq tarrõ om tekkünüq savvu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Savvuritsik säetäs lakkõ (mitte saina pääle), hüä olõsiq, ku tarõ keskpaikaq, koridorih magamistarõ lähkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Savvusanna Vana Võromaa ja Setomaa turismitaloden: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/turismisaunad
Savvusanna edimene kodoleht tull kinni panda ja luvva tävveste vahtsõnõ leht. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
Savvusanna ehitajale vai remontjale või abis ja märgutusõs olla väiku seletüs, kuis käve üte talo savvusanna keresse vahtsõst ülesladumine. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Savvusannafilmi tegemist tugõsi Võromaa Partnerluskogu LEADER-programmist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Savvusanna kuuntüükogo kuts kõiki huvilidsi savvusannapääväle kullõma ja üten kõnõlõma! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Savvusanna-kõnõluisi vidävä iist Võromaa kutsõhariduskeskus, Tarto ylikooli kultuuritiidyisi ja kunstõ instituut ja Võro selts VKKF. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Savvusanna kütmise man tulõ õigõ mitund asja teedä: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Savvusannaliha lubamist küsse joba aastidõ iist turismitegijide ütisüs Eesti Maaturism, a tüü jäi katski. http://www.kylauudis.ee/2011/06/07/sannan-suidsutodulo-lihalo-noutas-muugilupa/
Savvusanna läävä palama mitmõsugumaidsi asjo peräst ja määnestki ülest põhjust vällä üldä saa-i. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Savvusanna lõunõ olõ-i äkiline ja terräv, a lätt lajalt ja aigopiten üle kõgõ sanna ja tedä pidä küländ pikält. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Savvusanna mano olõ-i inämbüisi elektrit tuudu ja tuuperäst pruugitas sääl valgusõ saamisõs peris sakõstõ elävät tuld (tattnõna, kündle vm). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Savvusannan käümine om kommõ, mis lätt perrin põlvõst põlvõ edesi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Savvusannan liha suidsutamisõs võtsõ liha inne tynnyst suulviist vällä nõrguma, sis kytse õks sanna kuumas, sis pandsõ liha marle sisse tala kylge rippu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Savvusannan om savv sisen õnnõ kütmise aigo, pääle kütmist lastas savv vällä, sann saistus ja sannankäügi aos om õhk klaar. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Savvusannapäiv om 27. märdikuul (27.11.) http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Savvusannapäivä kõrraldasõ suidsusanna kuuntüükogo, Ruusa rahvamaja, Võro instituut ja Võro Selts VKKF, tugõva Rahvakultuuri keskus Vana Võromaa kultuuriprogrammist ja Võru maavalitsus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Savvusannapäivä kõrraldasõ ütenkuun MTÜ Hinokad, Põlva talurahvamuuseum, Tartu Ülikooli kultuuriteaduste ja kunstide instituut, Urvastõ seldsimaja, Võro Instituut ja Võro selts VKKF, tugõva kultuuriministeerium Vana Võromaa kultuuriprogrammist ja Võru maavalitsus; savvusannanäütüse tegemist tugõsi Põlvamaa Partnerluskogu LEADER-programmist. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Savvusannapääväs oodi savvusannaperre ummi sannuhe küläliisi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Savvusannasiip Tobrova tõrvas Siip om keedet pedajatõrvaga, tõrv om peri Raali Aini tõrva-ahost. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Savvusannast. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Savvusannast saat sõs õigõt aimu, ku näet ja kuulõt, kuis sanna kütetäs, mändsit nippe ja tiidmisi om vaia, et sann hää saa. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Savvusanna süämes om keres. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Savvusannatava lätt edesi sõs, ku eläse edesi savvusanna’ ja sannun käüdäs. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Savvusann ja sannakombestik om võrokõisi jaos tähtsä – seod tava um põlvõst põlvõ edesi ant. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Savvusann küttüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Savvusann olõ-i nii väega seebitämise kotus, a inämb lõunõvõtmisõ ja märgotamisõ kotus, koh olõmisõs piät aigu võtma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Savvusann om ilma korsnalda sann. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Savvusann om moodusannust hoobis tõistmuudu, sääl sannan piät mõistma olla ja tiidmä kombit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Savvusann om taa kandi rahva elon tähtsä kotus, kon saava puhtas iho ja heng, kon praavitadas tervüst ja mõstas. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Savvusann om tõistmuudu ku muu sanna ja hää olnu inne sannaminekit päämiidsi tarkuisi savvusanna kotsilõ teedä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Savvusann saa hää, ku tä om häste köet. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Savvusannu kotsilõ korjatas perimüst, pandas kokko raamatut Eesti kagunuka savvusannust, seo aasta joosul om mitmal puul Vanal Võromaal savvusannu ussõ külälisilõ vallalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Savvusannu palamiisi asjun selgemba pildi saamisõs om pästeammõdilt küsüstü suidsusannu palamiisi andmit Vana Võromaa jaon aastide 2010-2012 kotsilõ ja saadu teedüs läbiuuritu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Sa väidsega lõika maaha, mis sul karmanih om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa võinuq pulmõ külq tullaq, a sul olõi määnestkiq avvu." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võit kümme miljonni dollarit panda verivorsti kuulsustõ, a tä näge õks vällä nigu sitajunn. http://www.purilend.ee/node/3125
Sa võit minnu ar' kül' süvvä, a' tuust olõ-i sul määnestki kassu. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
“Sa võit puid tuvva.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võit rõnnalatsõlõ piimätuutidõ üleskitmise projekti tetä, a tä pidä õks tissi parõmbas... http://www.purilend.ee/node/3125
“Sa võit umaq pääq kyik kaota.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sa võit vije harolise lätte kulda kätte saija, kui sa sinnä üte häri-vasike pää viit, ja lättehe viskat." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sa võlsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võta, kaku nuuq haina arq ja tuu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võta nuur hopõn ja väikene riikene! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võtaq tõõnõ paprõkõnõ, syss ma üt’le sullõ üt’e pikä hol’alaulu kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võta toitu tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võta vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võti villaqki arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa võtnu vaenõ kaq rikkite sekkä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Sa võt’iq ka väü, a määnd’dse sa väü võt’iq, võt’iq perämädse pini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa õka nulka pan üts vihk a üts tsuska otspajast vällä, nigu rehi täüs olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa õks mullõ appi tulnu, ku ütsindä kõrda saanu-us? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa õs olõ' sääl Aare taa pääl või. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
“Sa üle ilma tulli, sääl jäi ristiinemiste hais sullõ nynna.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa ütli, et inne ei piä saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sa ütlit, et egän vallan tuud teenüst ei olõ? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sa ütlit üten intervjuun, et su unistus om tüükotus mõtsan, kon om hää Internet, a nüüt elät Tal’nan? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
- "S?brakene," ?tel m?rsja, "saa-es mul ka k?s?tus, missugust karva ta peas olema." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Schelphofi nurmi pääle nakas` kuvvõndal aastal pääle mahepõllundusõ pääle üleminekit äkki ei-tiiäq-kost hirmsa hulga ohtjit tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Schelphofi peremiis` pidä üten tõisi villäkasvatajidõga plaani, kuis Poolast ja Rumeeniast sisse tuudu odavambalõ ökoterävilläle vasta saassi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Schelphofi pernanõ pidä mahetoodangupuuti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Schmalzi elost tull´näütemäng, koh maailmakanvaq väeq üte mehe kiiga perrä tan´sma pandassõvaq. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Schmalzi laulu uma parhillatsõs tunt stiilih. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Schröderi Gerhard ( Gerhard Fritz Kurt Schröder , sündünü 1944) om S'aksamaa poliitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Schr%C3%B6deri_Gerhard
Se Issand önnistako nink hoidko sind, se Issand lasko omma Palle paista ülle sind nink olko sulle armolinne, Se Issand töstko omma Palle sinno päle nink andko sulle Rahho se Issa, Poja nink pühha Waimo Nimmel. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Se Rammatukenne om Jummalast essi ja Jesusest Kristusest, Meije Õnnisteggijäst läbbi omma Engli Mihkli sadetu, Neile Pagganille ilm usklikkule. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seande om nigu kerkoh küindläjalg. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Seban'ka olliq kyik vereväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sebe om valitu kõgõ parõmbas tüüandjas inemiisi vidämise alal (2009). http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Seda arstitas mitund moodu, edim?lt, k?ige edim?ne lats, olgu see t?t?rlats ehk poislats, purgu kitsi hammastega kolm nelsp??va ?dagut, sis ommete saap abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Seda ei ole viil vällä kuulutet, aga kes tund, et tahass ja mõistass Mulgi, Tartu, Setu või Võru murden kirjute, võiss sellege juba pääle akate. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Seda „ja…“ sai ka õnnõ isiklikult Hõrna Aare käest ja säänsest pitsist minkäst pakt` kõ`õlõ suuvjaile. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Seda johtu sant, kes majast majja kerjäman käve, kullema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seda kuulden heitu mehekene ja sätte torni otsast maaha nink tapp henda ära. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seda lugu kaenu üts päält, kes jõe veeren mõtsan hagu tõstman ollu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Sedamaid visati üts suur nõstanguline raha kast järvest vällä, mida mees üte käega ja kinni naas pidämä, kuna tõõse käega varsa pauna vette tõugas ja peräst vana kassi perrä visas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Seda näütap ja tunnistap see: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
"Seda om na tüüge saanu, selles ma ei putu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Seda rehknutti saai kiäkiq pitäq a kuninga rehknutt olgõq peet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seda saa pallu aiga, kui me joba siia mõisade asunesime. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Seda saije ka tolle linna kuningas kuulda, kes ka tedä henda mano kuts[us] ja nõudse tema elokõrra ja saisuse perrä, ja kui ta kuulda sai, et ta ütte Kuninga väümees om, sis pand seo kuningas tedä oma mere sõaväe ülembäs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Seda tõpe tulep arsti sel viisil: a) mõse last läbi paja kolm neläpäiva õdangut, sis kaop tõbi mant; b) ehk lase piibusavvu, enne ristmist om see rutuline rohi; c) ehk pane tubakuleht ristmise ajas rõivaste sisse - see avitap; d) kuivata latse mähkmit siu rehki kepi vai malga pääl - see avitap ka mõnikõrd; e) ehk sauda siu keega last, saap ka abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Seda tõpõ arvatas külmäst saanu olõvat, kuna ütsgi talomeesterahvist muid pükse es tunnõ, kui ainultpaklaisi "kaadsakõisi". http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seda vika arstitas ega üte man esi viisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Seda vika om harvakult ütel ehk tõõsel latsel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sedda techket , ni+ +saggedaste , kui teije sedda thete , min\~u mellestusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
"Sedä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Sedä arstmist ja arbmist pruugitas õigõ lajalt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sedä ei või kynõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä illo kutsutas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
 Sedä illo peetäs nii: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Sedä illo peetäs nii kavva, ku egä man-olõja ts´ura jaost üts neio om nimitedü. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Sedä illo peetäs nii: naistõrahvas sääd hindä kattõ rinda, vastatsikku; tõne näist om rikas, tõne vaenõ rind. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Sedä illo pidäväq tütrekuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Sedä inämb jõvvai kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä järve kutsutas täämbätseni päävini Kerigumäe järves, selle[pärast] et siäl ollõv [olevat] selle järve asõmõl kerik vanast ollu, mis ollõv maa ala vajonu ja järv asõmõllõ saanu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-kirikumae-jarve-kellahelin.html
Sedä karjusse leelutiva, niikavva kui päiv tuli väl´lä. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Sedä_ks ma painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/48.html
Sedä_ks mi painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/2.html
Sedä kümnekeske jõvvai höste arq käändäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä laulu lauldõh astusõq neioq ütstõõsõlõ taadõ, nigu haheq (=haniq) ütstõõsõ handa, ja tands´vaq sys. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Sedä laulu lauldõh lääväq vakanaaseq ja sajanaaseq sanna mano, "kar´amaid kaema". http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
 Sedä laulu lauldõh saisvaq neioq nel´opoodi (=nelja nurka) ja tandsvaq vastatsidõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
"Sedä laulu laul mõrsja ehk timä sysar." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/25.html
Sedä laulu laulõti talsipühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedämaid muut ka orrav hinne mustass mehess, kes mõtsavahiga kui mees kõnõlama naas, tedä väega pallõldõh: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Sedämaid säeti kumbehe 49 ja siug läts näid üle mere saatma: võtt ka kõik neläkese uma kühmä 50 pääle ja sõud ku siug kunagi naase ja tütärdega üle mere. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Sedä ma olõ nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä mi aigu ammu oodi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Sedä mi_ks küünü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Sedä mängo mängivä pois´kõsõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Sedä mõtli mino meelekene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/13.html
Sedä nalja kutsutas "kusõtamisõs", a kusta-i. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
Sedä no' taha-i! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sedä no_ks künnü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/14.html
Sedä noq tahai! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä oll Tõldsepä Ruudo esä uma silmägä nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä olõvat hall väega pelänü ja mitmõki maha jätnü, kes timä vangih oiksiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sedä om tuuh ilmah nätä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sedä peäp egäüts märdisandi poig perrä ütlemä, ent kes koerastiku peräst sedä ei tiiq, saa nuiaga üle kühmä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Sedä pruukva mõnõ ka vigastõ silmi parandamises. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Sedä raamatut saap Lilli luudusmajast osta kah. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Sedä raha saagui kiäki inne kätte, kui pedäjä juurõ pääle pangu kats kanamunna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sedä saai inämb kiäki säädäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä tiidse näio meeli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/2.html
Sedä tohei papilõ ka üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sedä toimetadi nii: halli põdõjalõ köüdeti suur kivi kotiga sälgä, ja ta pidi käsikiviga, mis vanast jo egah taloh oll, jahvatama nakkama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sedä tõpõ kutsutas soe tõbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sedä tükip vähempelt miul rahakotin vähembes jääme ja eurose kaove näppe vahelt ärä nigu kevädine lumi. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Sedäviisi käve ta mitme mere veere liina [linnad] läbi ilma miskisugutse hädäta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sedäviisi läts mitu aastad ilma hädätä möödä, kui naa olliva jälle mere pääl suuren vee puudusen, et kostegi [kusagilt] es ole joogi vett saada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sedäviisi purjodi neä jo mittund aastat merd möödä üttest liinast tõiste, kooni meri vihatses saije ja nakkas tormitselt mässämä, ja pand kõik laivarahvast nii kui surmaga maadlema ja vana taiva Tättä [Taevataadi, Taevaisa] poole puhkama [ohkama]! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sedävärki sыna' siekõrd kыgõ süntsämbä' ja Seto pildis kыgõ selgembä'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Seebis keedeti ninda kõva lipe, et kana muna seis pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Seedel-Sitapaun võtt kuningatütre! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
See j?rv kandvat ?igusega omma nimme, sest et vanast siin Vastseliina vallan Keriku m?e k?la asemel kerik olli olnu, kelle perra ka j?rvel kohaline nimi olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
See järv um Vastsõliina kerigu mant lõunõ poolõ kaija ja kerigu mant um sinnä 9 versta maad vana Marienburgi [linn Läti Vabariigis, praegu Aluksne; vana lõunaeestikeelne nimi Aluliin] suurt tiid minnä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-kirikumae-jarve-kellahelin.html
See kopsas ka virgale kütüseragojale kõplaga perst pite ja hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
See laul om kuultu Uibo Liisa käest, kes oli Tartu puult peri ja elli Rõugeh köstri puul. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
See laul tuleb käsikirjades kolme tõise " ikmise laulu " esiotsas (esäle nr. 1433, imäle nr. 1444 ja sysarõllõ nr. 1479), nagu sissejuhatus. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
See lännu sulasege mõtussejahile, Tennu tule mõtsa maha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
See man kaivanu ta omma hätä ja ohto. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
See mu kiriva märä tarkus. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/meelespidaja.html
Seen' sõbõr, ko sõira om; om sõir otsah, omma ka sõbra kaonu. http://www.setomaa.ee/
See nainõ tuud naard [naeris]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
See neio pühkse murro Ja pallõl jummalat. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Seenemõtsan, lättevett käü tooman… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Seenenäütüs oll´ meil tan 140 seeneliigiga. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Seeneq ( Fungi , Eumycota ) om elotiidüse perrä üts jüväga rakkõga eloliisi riigest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siin
Seeneq kasusõq sagõhõhe hulgakaupa kuun ja võivaq kassuq tsõõrin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Seeneraamatun om seol kolm tärni – väega hää siin! http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Seeneriik loetas eräldesaisvas kasvoriigist ja eläjäriigist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siin
Seeni Jummal pan’d’ pulgaq päähä, saibaq persehe ja ai jalaq lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeniaani om tä Kuuba Kommunistligu Partei edimäne sekretär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Castro_Fidel
Seenidseq Vikipeediä osalisõq ommaq vällä märk'nü mõnõq normiq ni kutsvaq ka vahtsit osaliisi üles naidõga rehkendämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Seeni ilmunuq: http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Seeni, kooni kyik läbi, kyigil oll tuu juhtumine: hopon sei, sei, heräsiq üles, virotiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeni kui kuningas tapõl´ 7 aastat Riia all, Karniila tek'k tuu ao seeh püha aia. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Seeni kui na tsuplesiva, ai poiss tolle amme, kes oma esierälde pand, sälgä ja jäi uutma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Seeni ku näq halvu synnoga, seeni nä sei ja jõi ja panni tas'kohe kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeni ma sütü ar, syss ma timmä inämb ei pelgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Seeni olet sa küll tedä avitanu, a mes nüid tetä?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Seeni ollimiq olnuq Vinne sõaväen, ollimiq hääq sõamiheq külh, a kuis mi no iks nakkamiq vinneläisi vasta sõdima. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Seeni olõ mi kõik tuust mõttõst kõvva ja hoolõga kinni pidänü’. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Seeniq ikiq, kooniq sai oja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeniq ku tä koolust jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeniq küt't, ku katstõiskümme tapa murriq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeniq tek’k kir’ägi ümbre kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeniq tuu noorõmb veli nõs’t’ mõrsjaq kosilastõ asomõlõ, pan’d’ rätiq velüle päähhä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seeni vaieva järve perve iks kokku poole, nii kavva kui süld maad viil vahet olle, sis lõeva järve perve äkitselt kokku ja vana-tont olle otsan. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Seeni ütel seo tütrik umalõ kuningalõ, et väegä ikäv om, läki aida jalotama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Seeni ütel soetütrik umalõ kuningalõ, et väegä ikäv om, läki aida jalotama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seen vestleb tamme ja viinaga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Seenütlejä käänüsse lõpp om võro keelen kas -h vai -n. Muistidsõst käänüsselõpust *-sna om tõisin õdagumeresoomõ kiilin saanuq -ssa vai -s, õnnõ lõunaeestin ja ütsikin soomõ murdin om tuust edimält saanuq *-hna ja sis -hn, -h vai õnnõ lõunaeestile umatsõlt -n: mõtsahn ~ mõtsah ~ mõtsan. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
See om hirm ja see om pallus. http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov11/07_tuul6_k2en.htm
See om kah üits jutt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
"See om kallis rohi, vast lätt maha, selleperäst köüdä ma su pingi külge kinni." http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
See om: keväjält inne kõourba lahkõmist korätas ütsi urbakõisi, hulk urbõ kokko, pandas sinnä viin pääle, lastas umbõst 1/2 aastat saista - sis om rohi valmis. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
See om küll väega hüä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
See om latse magale panemise laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/23/3-aa-aa-tsuu-tsuu/
See om tõestõ sündünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Seepi keedeti vaigust kah - must olli ku kurivaim, võtved ästi puhtas käe ja puha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Seep ja suur seerkal oll jäänü perve pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seerejuusk ku suurebäsel (pikki siiriga tütrigu kotsilõ). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Seerep sai noorõmba poja kätte. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Seeritsä Olohova küläh läts imä lõunavaihhõ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "See saap sadaviisk?mmend ruublit." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
See selet mullõ niiviisi: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sees ol'l kyik kunnõ ja hussõ täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
See süüt [sügas] kõrvajuurt ja ütel tõisile herrili: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
See tulli viletsist rõivist - vanast läts miis Riiga voori pääle vasiga nahast kasuk säläh, ütted paklased koetsed jalah aga külm olli nii kui kusi külmi luuke sest villatsid pükse es ole sis olemaski mis sis viga inemisel olli hinäst ärär külmädädä, kost jälki halli tõbi mano tulli vaivalt jõudse miis Riiäst kodo ja halli tõbi oli man, noide rõivastega pidi inemine luus ärä külmä, et küll vene rahvas loomu poolest kavambad olliva kui selle aja rahvas, aga liha ikka pelgas külmä nii kui noidõ rahval olli jälle paklane undrigu jup ümbrel keppikõnõ säläh paklane hammõ jak piäh, tuu olli neide külmä aja rõivas, tütrikel olli jälle tuu karistus, et ega humogu külä seest tuli ottsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
See verine nahk um see patt, mia sa vaesid petid ja nülit, kui naha olõs sa ärä võtnu neil säläst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
See üles puudu miis om see kirvõs, kui sa õdagu tüüst tulõd ja kirvõ saina lüüd. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
See ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Segä- ja ütiskuurõ laulu' naisilõ ja miihilõ kuun laulmisõs: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
13.00 Segäkuur SoLeMiJo. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Segäkuur Tarbatu. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Segünenü kiil om kimmäs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
"Seh proomiq saq kah lämmind vatska," üteldäs, ku vatska murdas ja maitsaq andas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Seh sulle palk: raha kast! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Seh, sullõ kosilanõ, ja lasõ raha vallalõ!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sei Mikul’ ja tõõnõ kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei arq jalq, niq tiid pite minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei arq ja süläs’, ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei arq, niq jäi varsakõsõst kaq ilma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seie pulma lavvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei jõi jaq jäi purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei, jõi, pan’d’ pää maahha jäi jalq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei kyik mii arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei kyik ruvva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sei külq ma ar.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei ma su haniq, sei ma su vadsa, sei ma su mii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiq arq jaq tehnsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiq arq vadsakõsõ, naksiq jalq edesi minemä, teedakõnõ umalõ poolõ, naane umalõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiq kõtu tävvest, nakkasõq kaema, et kui kandsukõnõ inne ol’l, niq säändse sama pan’d’ kotti kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiq lõuna kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiq saq muq katstõiskümme varsa, seiq saq muq katstõiskümme tütärd! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei, sei seeni, kooni kõõ ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Se11istõ joudõ,mis Täm jürõ vlg. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66809/Livli_2_1939.pdf?sequence=1
Sei sõbõr hatapoja pää arq ja hakipoja pää arq, a pojaq lätsi inne päävä nõsõngut uma esä kotost vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei sõs mehe vahtma, ni vahe mitu üöd, a saa ni saakinna õs kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Seitse süld silda, silla otsan uibu, uibun kolm kuldubina? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Sei tuu kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sei tuu livvatävve munnõ ja pätsi leibä kõõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiväq arq, niq kuuli ar mõlõbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiväq jalq ja jõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seiväq, jõivaq kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Se karrick om se wastne Testament minnu werre sissen , sedda techket , ni saggedalt , kui teye sest johte , minnu melletusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=testament&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Seksism om mõttõviis, mink perrä üts sugu om kehvemb vai ullimb ku tõõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seksism
«Sekä no naid hambarattit ja tõmba pikä tulõ pääle!» http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Sekät kõik’ hapnõ koorõga kokku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Sel ajal es ole mõtsavaht ka pedajan laisk - säälsaman käve pauk ja susi sirot vavvahten [vingudes] jala taiva poole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Seldsielo. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Seldsi inemiseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/tyu.htm
Seldsi kogo panti kokko Mooste raamadukogoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
Seldsi laulukoori "Liiso" laulmist. http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
Seldsi meistre ja osalise omma jo pikkä aigu - päält viietõist aastaka - esi käünü kaeman ja parandaman palkmajju, esi ehitänü vannu majju perrä vahtsid. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Seldsi päätsihis om saanu võro keele ja võro meele hoitmine latsõpõlvõkotost nii kaugõl. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Seldsi ülesandõs om tukõ ja hoita võro kiilt ja kultuuri kõgõ aoluulidsõ Võromaa pääl, minkast kõnõldas ka ku võro keele- ja kultuuriruumist. http://www.rahvakultuur.ee/?&v=182&o=1867&action=print
Seldžuki impeerium oll' keskaignõ islamistlik riik õdagupoolitsõn Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seld%C5%BEuki_impeerium
Seledi tälle, et pat’uska vaseblagarod’i, lää vel’jä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selesovah ol’l kirmas, pap’p sõitsõ Määsi kül’lä üt’e haigõ pääle ja tuu vei tagasi ja kirmas ol’l kivitii pääl ja lävi rahva lät’siq ja vin’dläne muudku pap’ilõ piidsaga üle pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet' arq, koh võtmõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet', et hädä ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet' tuugiq arq, kuis terves saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet' ull veli esäle kõik ar', kuis oll, kuis ma sai tsirgu kätte ja hobõsõ ja kõik ja nimä tapi mu ar' ja pilli luu'ki lak'ka 103 ja susi tekk minnu ello. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Selet' viil, et kae Korski Krandas' kuuli viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet ar', et saa-as 61 , kullatsõ lehega ja hannaga hobõst kästi inne tõõsõst kuningriigist tuua. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Selet arq, et kuis oll saanu, et mar’atsüugast oll saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seletemine: http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Seletevä ar kõik. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Selet kyik arq, määntseq söögiqki olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet kyik uma tiireisi ar, kuis oll täl tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet sis tuust asjast naisele ja nakas käske opma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Selet soelõ as'a ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Selet soelõ as’a arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet tuu kadono, et tuu nulga takah es olõ lävve õga midäge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Seletännu 63-aastanõ vanamiis Joh. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Selet õks, et ol´l väega halv elo olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seletüisi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Seletüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Seletüses võimiq üteldäq s'odaviisi: nii kui vesi lainõtas, kui kivikeseq ehk puutüküq vette viskamiq, ja vii lainõq rõnga viisi iks kaugõmba ja jälq kaugõmba kivist ehk puutüküst hel'ovaq, kooni lainõtamisõ joud ärq kaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Selet’ arq, et saa-as, kullatsõ lehega ja hannaga hobõst kästi inne tõõsõst kuningriigist tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet’, et minijä käeh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet’, et olli ma mõisamõtsah, hako rai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet’ pojõlõ arq, et vot tuu tsirgu süäme üle tiq olgõq tapõduq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selet’ ull veli esäle kyik ar, kuis oll, kuis ma sai tsirgu kätte ja hobõsõ ja kyik ja nimä tapi mu arq ja pilli luuq ka lak’ka ja susi tek’k minnu ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selge. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Selge, et söögikraamitüüstüs ja rohotüüstüs omma kartellikokkoleppe tennü. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Selge om tuu, et kõik mar’amaalõ mahu-i, a ku nä sääl maaelo küsümiisi otsustasõ, sõs võinu nä veidikesegi kursih olla tuuga, kuis kar’amaal elo käü ja kost terve süük tulõ,» ütles Piho. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Selge om tuu, et mõtsa võit kaia nigu põllukultuuri, mõtõlda, et omma puu, miä kasusõ suurõs, ja sis tulõ nuu kipeste maha võtta ja vahtsõ puu kasuma panda. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Selge om õnnõ üts’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Selgest kullat valõtuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selges tuu sai ja sõs lubati meid joba suurele Kalevi staadionile, kos oll ette nättü viil puultõist tunni pruuvõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Selget eräldüst keele ja murdõ vaihõl olõ-õi, päält keeletiidüse rehkendedäs kiili ja murdidõ eräldämise man ka maatiidüse ja poliitigaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Selge um tuu, et kyik, mille kotsilõ saa üldäq uma koolõs vällä ütelisi viimädse maainemise vai põllumehega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Selgide piire tõmbamisõ asõmõl tulõssigiq lihtsäle üldäq, et võro kiilt kõnõldas ületsele sama suurõn piirkunnan nigu om aoluulinõ Võromaa, õnnõ mõnõq Tartomaa alaq ommaq võrostunuq ja mõnõq Võromaa alaq (liinaq ja alõviq) suurõmbalt jaolt eestikeelitses muutunuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Selgütüseq pidänü olõma nii arvosaadavaq ku võimalik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Selista miihil oll’ esiki luut’laud nurmõ üten võet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Selle Issandalle om se tarbis , ninck ni pea sahb temma se teile lasckma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=alev&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Selle Migulalõ an’tigi kat’s püh’hi, sügüse ja keväjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle aja sisen olli mõisaherr mõisahe kodo tulnu ja provva luu ära kõnelnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Selle an’d’ Jummal Migulalõ ja Jürile aastakah kats pühhä a Vyssakosilõ sai üts üle kolmõ aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et 140 aastat tagasi Lauluesä sulõ all "Kalevipoig" sündü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Selle, et ku Krystus lüüdi risti pääle, lüüdi joq käsist niq jalust, "Löömi süämest kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle, et kui sann ütskõrd valmis saa, mahus sinna kõrraga 5 inemist ja tahassi, et suurõmb jagu iks kõrraligult vihtu saanu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Selle et ku omma kultuuriprogrammi ja tsihtraha säändside kultuuri- ja keelerühmi jaos, sis pidänü olõma ka teedä, ku pall’o näid om, kellele rahha jaetas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Selle et kõik su energiä omgi hääl juhul väetüsmullaunik, miä aianukan sais... http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Selle, et midä inämb inemiisi süämega as'a man om, toda parõmb asi vällä satas. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Selle et miä naisil päivä kõrda sai, tuu üüse jäl tsiko kärssnõnno ja sõrgu ette jäi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Selle, et mynõl nakkai vanõmbaq võtma vai poiss kaq kui arq vidähüs muijalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et mõni pill kõlbas siski õnnõ kapiotsa ehtmä, meistri tuud inämb kõrda saa-i. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Selle, et nemä küll hahkati, nigu pala sattõ suust maaha, a näil ol’l ütstõist vasta väega vallaline ja lahke süä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et nimä umah süämeh mõtli tad kyik elo aig andist pallõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle, et om joq sääne syna, et perämäist synna ülgui naane mehele, ei miis naaselõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle, et om viil pallo, selle om hallus minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle, et pal’lo näid kodo tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et perimüskultuur om maakultuur. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Selle et timmä tük’it’i väega tip’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et timä om õkva sääne kõvva sorti vana Võromaa naistõrahvas, kiä elun kyik meestetüüq är om tennüq, ilmangi ei hädäldä ja kunagi umma arvamist vällä ütlemädäq ei jätäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Selle et tuud tarkust, nimetämi tedä vai perimüskultuuris, või ütel hääl pääväl vajja minnä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Selle, et vihaga mõsõt omma ihho ja kua inemine lätt sanna, nigu olõi puhaski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle et üts perest om jo kõikaig transamiis: vidä latsi ja… http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Sellega piira - ütest kõrrast om küll, sii peäp siiä jäämä, et varas tedä ärä võtta ei saa. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Selle jaoss tetäs Mulgimaa Arenduskoda ja akates uutma suuri rahasit euruliidu Leader-rogrammist. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Selle juudiq ei süüq tsialihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle järve takan um üts mõts midä põdra mõtsas kutsutas sinna olevad peräst prantsus sõtta sissid üttä suus saarõ pääle hindälle maja üles tennü peräst kui sõda otsas olli ja sissid ärä lätsivä ja maja Tühjäs jäi sis olli mõisa puult pantu sinnä elämä üts miis nimega Kärsna Erik selle suu saarõ pääl om täämbäni üts talo oleman see elanik om nüüd üts lätläne nimega Jakob Vass; ja nüüd om sinnä nii suur talo ehidetü kui mõne karja mõisa selle kottuse pääle midä sissid põhjandiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Selle jätä_ks su tarrõ tallitamma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/74.html
Selle kiroti, kua mõtlõs halva mõtõt, tuu kirota ma uma kir’ä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle_ks mi ehe ilosahe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Selle_ks mul kosti saadõta-s: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/4.html
Selle_ks olliq ubina-ollõq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Selle, kua om luud varas, tuud mitte kätte ei saaq, paremb ots’kugi-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle kõnõlõsõ. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Selle kõ õks vaija uuta ja kannahta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle lätt meil piimäst puul viis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle lääki-i' kõik inõmisõ' umast kotost kohegi', jääse' õks uma kalõ leeväkandsu mano. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Selle lääväq Petseri kloostrist ristiq käümä Issändä jälgi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle ma ka mälehtä, ku Logosavitsast kõ inne valgõt hilläkeiste minti minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle ma kaq nii tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle massai saladaq, midä tiit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle ma taha-as tuud kullõlda, et nuid sunniti väele, a ta laul omast puhtast süämest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle mehe naene ise kõnõli mulle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Selle meil võõdõt’i tuud päivä ilosta ja valmistaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle mi Il’jät pallõmi vihma üle, et timä maa pääl ol’l vihma talitaja, pan’d vihma kin’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle miq naksi võtma, et üt’evoori ol’l Puravitsah üt’s miis’, Sem`men’, väega haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle miq taplõ, esä kuuli arq, ol'l paatäüs kulda, noq noorõmb veli om võtnu kyik hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle miq tuud makaveipäivä mälehtä kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle mu imä kõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle märgi taggan peap luggeja iks weidikesse hõngo hardma, et ta putmata woip eddesi luggeda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Selle naati Miitrat pühäst pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle naat’igi tuud pühäst kutsma Kolmõkäega Pühä-Maar’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle naid kerkoh jaetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle neid kutsuti poolõ kelbäga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sellen ettevõtten võip kikke tetä — autusit või saapit parande, käsitüüd või kunsti tetä, pirukit ja korpe küdsäte või oopistükin vanu rõõvit uvves tetä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Selle noori, selle ti noori avitagõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Selle noq kaq lüvväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle nu_ks mu sugu suurustõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/22.html
Selle olli kaugõ, tätäkene, et magusaq mar'aq olliq tee viireh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Selle oll vanast pallo halli sõitijt et sis kellgi villatsit püksõ olõ-õs." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Selle olti jüripääväst väikumaarjapääväni hobõstõga öüdsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle olõ õi ka pallo vaeht, ku kirä pääl Seto jutu tiet, vai tuod miä Vahtsõlijnah kuulõt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Selle om Saal’essah Il’kandra ker’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om Vyssakosi-aastaka kõ kas mõts iäh ja lahkõs ja murrus, vai tulõ rahvalõ määne katsk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om kahr kõrbjas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle ommak’i täl päädidü saapaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle omma päävä minekuh pailö mäkki. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Selle ommaq mättäq niidü kotusihe saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle omma tiiskus? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Selle om mitu lavvatäut timäl, et tä vaesõlõ and. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Selle om tuu päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om tuu õigõusk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om vaivanäkkij. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om Ürile ant kat’s praasnikka aastagah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle om õks vaija ummi rõivit kanda, ma kõ ütle lastõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle pandas naistõrahvalõ paklit ja villu pad’a sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle panõgi siiä lõppu säändse jutujupi, miä ollõv kuultu võrokeelidse autosõiduoppaja käest, ku oll’ vaia käüki vaihta ja täüstulõ palama panda: http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Selle peetäski hubõstõ pääle, et hupõn sõkk tuu madu ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Selleperrast tettas temma perra iks suurt kirja tähte algmisses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Selleperäst läits tellimuse täitmine peris kippeste. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
Selleperäst pandas kivi päle, et sii om janikivi, sääl Jaan iste. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Selleperäst püüdku egaüts õdagult hinnäst nii magama säädä, ütel pää, tõõsõl jala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Selleperäst säädse ta sis sammu kohe sinna poole. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Selleperäst ärgu nurisegu ka keäki, et meil Tarto keeli Vana Tõstamenti ei ole. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Selleperäst ütelnu Vanaesä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Selle peräst ütles ka vana rahvas alati aomuutmiste aigu: http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
Selle pidi arq pagõma, et suurtii veereh lasta-as ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle pinil ommaq käpä-alodsõ ar vereväss kõrbõnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle piät timä kotust külepingi pääl õga päiv mõskma puhta viikesega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle puhuq sa_ks merde meeste poolõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/30.html
Selle puult vastseliina kerigud puul versta maad olli üts kaupmehe sulanõ küll raha löüdnü hõpõtsõ kastiga mia künden valla olli maa seest tullu raha võeti ärä kast paari ruubliga olli politsei pääle viidü kost see raha löüti siäl omava ka tõisõ poolõ tiid sõa aja kääpad sis arvadi sedä raha et see om vaest rootsi sõa aigu joo maa sisse pantu raha olli hõpõ ruublit raha arvo ei olevad löüdjä kellegi üttelnü kui pallö tedä olli raha löüdja Hindrik jägöva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Selle päivä kottale massiva mitme tüükeelu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/talv/
Selle päse-es nuuq laivaqkiq säält minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle pääle karas [kargas] ta üle laiva veere merde ja kattõ [kadus] lainete ala. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Selle pääle lask kuningas omma tütärd kõige oma mehe ja poikega hendä ette kutsu ja pallel neide kõiki käest andis, et ta nii kuri ja kalg om neide vasta olnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Selle pääle naas haina ritsik hüppämä, ent jänes pand uma pääkese käppi pääle ja mõtel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Selle pääle naksiva nema tagasi sõitma, kuna ka tütrik perast poole sita alt vällä jules tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Selle pääle oli kerkesänd koolja havvast tagasi lasknu kaiba ja kummale [kummuli] kirstu panda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Selle pääle oll kah tont hirmuotsja kõrval. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Selle pääle peeti üits võistlus kah. http://sakala.postimees.ee/2182751/print/mulgi-uudise
- Selle pääle saije Kaptenil ja kõigel rahval, kes surma hirmun olli olnu, ülihää meel, ja vihane tuul ja lainetaja meri jäije ka rahule. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Selle pääle saije endine kuningatütär Hella ülivihatses! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Selle ragonu-us katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle saa-i ma_ks nätäq, näiokõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/15.html
Selle saa_ks kasinaq kapudaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/71.html
Selle saare pääl ollu ennemuiste väike sann, kos va Kiird oma naesega elänü. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Selle saava_ks linigeq lühkoq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Selle saiqki jala ala inemisele na tsopakõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selles pulli põdra küläs eläs vanast üts perremiis nimega Andri Tirul selle sugulaisi olli üts ollu orava mõisan pütsepan. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sellest aast om vällä tullu 15 almanakki. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Sellest nimitedüst [Kerigumäe ehk Kirikumäe] järvest um suurõ kraavi läbi üts väikene järv tekkünü, midä Linnasjärves kutsutas ja see järv ollõv sellest hinnele selle nime saanu, [et] selles vallas olli vanast üts miis elänü, nimega Tanno Linnas, ja see miis olli ollu ka sääne nõid. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Selle taaha tettigi tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle taheta-i tedä ka kar'amaalõ kasuma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Selle tetti puut ka edimädsenä vallalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Selle tet’ti sin’näq t’s’ässon asõmõlõ. tuu kivi ris’t om noq t’s’ässona peräh, sääl ommaq kyik’ pühäsekeseq ja kün’dle üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle tiiä-i ma tiid umatsillõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Selle tohe-i, m., sa sinnä tarrõ tullaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/6.html
Selle tohi-i pinni ei kassi nälütä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle truuska võetigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle tä kasvi kaq väega väkev, et om paaba persest läbi käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle tä kuul om, tull vällä, rahvast koolõtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selletüisi jagavaq Looritsa Eha ja Käärmanni Alfred. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Selle vahvusõ ja pästmise palgas and kuningas uma tütre pästjäle naases. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Selle vaija meil kaq paastuq, et tuu om Jumalalõ armas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle vaija nulganaasel pää väidsega arq püri ja lats kaq, ja väits mano panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle valu pääle karassiva tondi üits sinna, tõne tõiste paika, egaüits enne sinna, kohe hirmuotsja kadajane kepp manu es küüni. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Selle viil nok’ki ku hummogult Logosavitsast lääväq minemä, ei laulu hel’lü, ei pap’i lugõmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle vije haroga lätte seeh olevat, ümbre kaudse rahva vana jutu perrä, tinatse kuolja kirstu täüs kulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Selle või-is hähki aigu kiä mainidagi Paaba Karaleevitsa nimme. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle või ma küll laulu lüvvä: http://www.sinimaniseele.ee/sonad/karavuut
Selle yldäs: pääväkänäk. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Selle õt tuu Kornilius ol'le väiga õndsa inemine, tä tiidse ar, ku kiä rohkõmpa rahha võt´t, ku täl lubat ol'le, sis tä muut' tuu rohkõmpa rahajao ar mullast, a miä lubat raha ol'le, tuu õnnõ jäie perrä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Selle üldäs, et kuskui lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle üldäs, et kõiv om naistõrahvas, petäi poiss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle üldäs, et pan kõõ, miä pant, pan ristiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selle üldäs, et tapkui paja pääl täie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Selli makava, nahk viil lavva pääl liigutamada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Selli vabandiva küll, et neil saapa jo valmis, a mes sa vabandat, kui nahk viil putmada lavva pääl! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sell võt’t pähkme lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sel mõisahärräl tullu ka üitskõrd mõtes ja ütelnu, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/puusepp.html
Selsamal silmapilgul tullu ta veest vällä perve pääle nink pistnu mõtsa puikama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Sel talul om sõs ka üits õige vahva soldan ollu, ja sii om sõs sinna vastase majja, kos sii kolin ja mürin ega üüse om ollu, magama eitän. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Selts' valisi tedä umas presidendis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Seltsimaja taadõ saa ka telgi üles panda. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Seltsis om pinikene, telekas ja sorga, kiä tarõ pääl kõvva madistasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
- Seltskunnatandsõ tüütarõ. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Selts kuulut' uman uurmistüün, et Newton oll' diferents'aal- ja integraalrehkendüse vällämärkjä nink nimit' Leibnizi petüsses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Selts om luudu aoluulise Võromaa juuriga inemiisi kokkosaamises, kes nüüd elässe Talinan. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Selts saa raha kätte kõrra kuun eelmidse kuu aruandõ perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Selts tetti Eesti edimäste laulupitto minekis (1869). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Selts’ VKKF, toimõnd’ Nele Reimann. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/inne.htm
Seltś 10. põimukuu pääväl 2002 XIV Kaika Suvõülikoolin Misśon. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Selveri puuti asju ostma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Sel’le miq ka lää suvisõpühi matusõ pääle, kõik’ üt’te, tunistama üt’stõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sel’le tuu Pühä-Jaan’ k’äuki-s kaugõlõ jututama, nigu tõõsõq aposteliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seminäril kõnõldas riikevaihelidsest kuuntüüst ja plaanest savvusanna perändi hoitmisõs. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Semiootiga om tiidüs märgest ja märgisüstemiist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Semiootiga
Semmo-naaq ol’liq küsünü, et kuis sa nii ar hämmüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Semoootiga alaharoq ommaq parlatsõl aol suurõn plaanin säändseq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Semiootiga
Se märk kässep puhkada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Senaatintori plats talvõhummogu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Senegal , ammõtlidsõlt Senegali Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Senegal
Senegali pääliin om Dakar . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Senegal
Seni a ku järgmine Setomaa suursündmus kätte jõud tasus inemistel mõtõlõda ülembtsosotka Raudoja sõnnu pääle: http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Seniaoni ole-ei a tervüsekaitsel seto küüki viil asa olnu` ja vast ole-ei` kah. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Seni olli külä rakakõnõ är' lakatanu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Seni oll ruuna mädänü Kuurma kraavi vidanü. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Sen’dse ol’l väega hukah, naksi sen’dset sääd’mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Seo Uma Lehe nummõr’ om kah veidükese kirivämb ku muidu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/index.htm
Seo aastaga edimäidsil päivil pääle nakanu võrokeelitside koorilaulõ ja –säädide konkursilõ tull tähtaos (15. sept 2011) 27 tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Seo aastaga konvõrents oll’ joba ütetõistkümnes. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Seo aastaga 28. mail tulõ Põlvan IV võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido. http://blogs.station.ee/channel/24768
Seo aastaga 24. suvõülikoolin peedäs loengit ja kaias Harglõ kandin ümbre, muiduki tulõ latsikoolitus, umakeeline tiatri ja simman. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Seo aasta kõnõlõs kunstnik Navitroll’a imä Troll’a Liivi nii hindäst ku hindä viiest tegosast latsõst. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seo aasta läts’ maru häste, et sai kats kõrda kävvü. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Seo aasta oll’ mul teenistüse peräst väikumb roll tetä, minevä kõrd olli pääosah. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Seo aasta om jäänü viil kats võistlust. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
«Seo aasta om tsikoga eski hullõmb ku mõni tõõnõ aasta,» ütles Veriora valla Verioramõisa külä Muinasmaa talo perremiis Koddala Elmet, kiä kasvatas kardohkat 40 hektäri pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Seo aasta peeti «Jõe Üü» põimukuu 25. pääväl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/tyu.htm
Seo aasta perämädsel pääväl lätt Eestin valla rahvaloendus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Seo aasta saa tsirgu-uurjidõ ühing 90aastadsõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Seo aasta saimi massumassmisõ tükkü peris vahtsõ inemise. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Seo aasta tulõ kuuli 90 last, edimäste klassi kümme opilast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
«Seo aasta tunnuski, et sussõ om pall’o,» hinnas’ Räpinä jahtkunna päämiis Zirgu Aimer. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Seo aasta viil ei saa, jää viil Võrolõ latsi oppama. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Seo aig om Adsonil kirän mälestüisiraamadun “Neli veskit” ja “Väikelinna moosekant”. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Seo ao seehn pidävä püüdjä' silmusõ kokko tõmbama - käe' c, d kottalt vallalõ laskma ja tõsõ käega' e, f otsast silmusõ kinni tõmbama, nii et repän' sissi kinni jääs. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Seo ao sehn tulõ susi kis inne jo nulka vai tõistõ tarrõ paosõ(i)he oll pant', ja vii(e) lamba arr. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Seo artikli om näriliste seltsi perest; puutrisäedüse kotsilõ kaeq Puutrihiir . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiir
Seo artikli om seto keeleh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Seo artikli (vai pildi) piäsiq ärq kistutama! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4%C3%BCd%C3%BCs:Kistutaq
Seod Allasõ Diana meisterdedüt tsirku saa kohegi üles riputa ja timä külen olõva kotikõsõ sisse käkki kompvekke vai mõnõ vähäligu mängu. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Seod asja saa-i egä ütsik vald kaia õnnõ uma mättä otsast. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Seod ideed om hää ka tõisil latsil perrä tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Seod ma ei usu, mul om tuu asi köüdetü inämb perre ja ummi inemiisiga. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Seod ma olõ egäl puul ütelnü kah, et Põlva maakunnah om muutuisi kimmähe vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Seod saadõt avitasõ tetä ja linti võtta neo koolilatsõ, kinkal om huvvi oppi suvõülikoolin raadiosaatõ tegemist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Seod tähtraamatut saa hindäle hanki Lindora laada päält. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Seoga saa võrokõisi ja esihindä põnõvit tegemiisi tõisilõ kittä! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Seoga, veli, massa sul umma suudki ärr tsurkmine5, tiä um paha halv. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Seoga vällä sõglut parõmba võro keele tundja’ kutsutas vahtsõ aasta algusõn võro keele olümpiaadilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Seo hoit tüü huvitava. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
«Seoh tüküh oll’ veidükene kõkkõ, miä piäs täämbädse ao inemist erutama,» kõnõl’ tükü lavastaja ja näütetükü autor Jäägri Merle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Seo ilma aigo om kikkasiini söögis pruukminõ harilik üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Seo ilma aigo om lõunõeesti keele kõgõ jovvulidsõmb ja inämb edendet osa võro kiil , mil om uma kiräkiil , kirändüs ja meediä ni midä opatas ka võro keeleala koolõn ja Tarto Ülikoolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Seo ilma aigo pruugitas etnoloogia kotsilõ ka mõistõt " kultuuriantropoloogia ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etnoloogia
Seo ilma aigo pruugitas ladinakeelitsit nimitüisi ja terminiid viil näütüses arstitiidüse ja bioloogia vallan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Seo ilma aigo tetäs inämbüs kildamänge papist, tuuperäst, et nii tulõ odavamp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kildam%C3%A4ng
Seo ilma aigo tunnõtas võro kiilt põhilidsõlt ku kirändüse , tiatri , rahva - ja popmuusiga kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Seo ilma aigu oldas meil maapuutõn euronõudidõga hädän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/inne.htm
Seo ilma aigu olõ-i tuu as’a ärtegemine ülepää rassõ: tark programm võtt põllusuurusõ ja kaldõ sisse, mis omma kaartõ pääl olõmahn, ja noidõ perrä mõnõ näpuliigutusõga saasi tuu teedüsse kätte. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Seo ilma aigu olõnõs kõik tuust, kuis projektest rahha saat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Seo ilma aigu peetäs tiidmiisi pall’o tähtsäs. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Seoilmaaigu pruuvva ka tütärlatsõ puutüüd ja Aivar tunnistas, et näil tulõ peris häste vällä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Seoilmaaolinõ kommõq om viil munnõ värvmine, noidõ tikkõlõminõ ja sõbrolõ ja sugulaisilõ kinkmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Seoilma tütrigile iks bemmimehe, selle et lõõts om mineväidsi põlvkundõ pill. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
(Seo jutu tä eis kõnõle kadõna.) http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Seo kanasordi nimi ollõv Sumatra. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Seo kandi kirämehe Adson ja Jaik omma kah sinnä pantu, nii, nigu ma näid näi, nigu ma näidega sõbras sai. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Seo kevväi viil parand` tõist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no2.htm
Seo keväjä istutõdas Eestin miljon puud. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Seo kooliaasta võistlusõ teema oll’ «Peränd om perändüs». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
(Seo korvi hind om 68 eurut). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Seo kuu kipõ artiklidõ manotulõminõ um saanuq põhilidsõlt maailma maiõ internetitunnussidõ artiklidõ kirotamisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
«Seo kuu lõpu poolõ piässi tulõma üts vihmatsõmb aovahe, a septembrikuu piässi tulõma peris illos viil.» http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«Seo kõik om loomulik elu osa, midä om põlvõst põlvõ edesi antu.» http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Seokõrd and tä poissõlõ tetä katõ pääle silla. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seokõrd mõtli, et kirota šampooni pruukmisõ oppusõ kah,» seletäs Rauba Karin (32). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Seokõrd oll’ märgijagaminõ Urvastõ kihlkunnan Uhtjärve Nõiariigin. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Seokõrd oll’ tegemist ka Eesti meistrivõistluisi etapiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Seokõrd oll’ uskmalda pall’o pakjit. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Seokõrd om päält kallendriosa tähtraamatun peris pall’o egäsugumaidsi oppuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Seokõrd om sõs tävveste vastapite, Pulk tulõ esiki inemiisile, kes kirja ei tunnõ, vasta ja lugõ kõik esi paprõ päält maaha. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Seokõrd pannimi terve naha roka sisse. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Seokõrd pässiq meheq terve nahaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Seo kõrd saa mööda kaala Jaan Tätte, inäp viil timä austaja. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Seo kõrd saa võrokeeline latsiaokiri valmis kesk süküskuud. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Seo kõrd sanna ei saa, a või valmis osta sannaseebi järgmise kõrra sannankäügis. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Seokõrdsõ “Mino Võromaa” võistlusõ võidujutu kiroti Rebäse Mathias (Põlva ÜG 3. klass), Mällo Allar (Orava PK 5. klass), Sulaoja Stella (Mikidämäe PK 9. klass) ja keskkoolijaost Liini Hedy (Põlva ÜG 11. klass). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Seo küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Seol aol om tavalidsõmb tõtõstõ nukk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kira.htm
"Seo leht om teil seto keelega segi," ütles Frieda: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Seo leht om viimäte muudõt 16:30, 16. hainakuu 2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Araabia_%C3%9Ctisemiraadiq
Seo leht om viimäte muudõt 16:47, 21. joulukuu 2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/17._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 21:23, 17. lehekuu 2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andorra_la_Vella
Seo leht om viimäte muudõt 18:56, 24. mahlakuu 2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
Seo leht om viimäte muudõt 10:20, 3. märtekuu 2015. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amundseni_Roald
Seo leht om viimäte muudõt 16:23, 9. piimäkuu 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 10:35, 25. põimukuu 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/20._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 02:01, 6. radokuu 2015. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._radokuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 18:54, 1. rehekuu 2013. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._rehekuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 05:37, 25. süküskuu 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/24._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 10:08, 16. urbõkuu 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
Seo leht om viimäte muudõt 01:26, 16. vahtsõaastakuu 2014. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
Seo lipp om alalõ, tuud hoitas Eesti tiatri- ja muusigamuusõumin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Seo list om lõunaeesti (võro, seto, mulgi, tarto) keeleasjo arotõlõmisõs, keeleküsümiisile vastussidõ ja keelehätile sütütüse otsmisõs. http://lists.ut.ee/wws/info/louna-eesti_keskus
Seol katõgoorial ommaq järgmädsed 12 allkatõgooriat (kokko 12). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:Aastagaq
Seol katõgoorial om õnnõ järgmäne allkatõgooria. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:Aoluulas%C3%B5q_riike_perr%C3%A4
Seol om kolm ossa - oppus poliitilidsõst, majandusligust ja syalidsõst esiqsaisvusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Chuch%27e
Seol pidol om egäl võrokeelitsel laulul jutusta uma lugu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Seolsamal teemal kokko pantu doktoritüüd kaitsõ Ester 2013 aastaga 17. joulukuu pääväl Tartu Ülikoolin ja sai doktori kraadi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Seo lugu oll’ väiku oppus, kuis tuud asja takast tsuski saa. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Seo lugu üldäs ilda aigu ollõv sündünü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Seolõ küsümüsõlõ om vastat mitund muudu. https://www.geni.com/projects/V%25C3%25B5ro-kir%25C3%25A4nd%25C3%25BCs-Eesti/299
Seo, mea tek'k siih Petsereh, siih puhkaski. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Seo minnu tõi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Se om , kelle minna se palla sisse kasta n . anna , ninck temma kastis se palla sisse , ninck andis se Simoni Ischariothille ninck perrast sedda palla , letz se kurrat temma sisse . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pala&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Se om minnu armas Poick , kumbast minnul u\:tz ha\: mehl om . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5kva&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
"Se om mu maa, sa ei tohe mu maa pääle tulla!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Seo moonakott olõs võinu õkva mäesuurunõ olla. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Seo mõjo all om elolinõ kõikaig kannatusõahilan (Sanskriti keelen Saṃsāra) ja taa määräs ärq tuu, määndsehe ello elolinõ sünnüs perän kuulmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Seon Tähekesen omma Saarõ Evari, Contra, Holtsi Leila ja Märka Veiko luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Seon Uma Lehe numbrin om sys üts saisukotus, mis tulõ latsõvanõmba käest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Seoniaoni ei olõ näide käest ka rahha küsütü: mi vald om iks jõudnu ummi vannu tukõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Seoniaoni om silmi iin tuu illus Tartu inne sõta: voorimehe, autit oll’ väega veidü. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Seoniaoni om tuudu esisugumaidsi asjo, nii vahtsit ku vanno. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
«Seoniaoni ooda – olõ-i määnestki mõtõtki, kost tuu või tulla!» muhelõs miis – seod ettekuulutust tä väega tõsitsõlt võta-i. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Seoniaoni vidi tä latsi tettü savianoma Võro Kubijalõ hindä palotusahjo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Seo nimega om tuud rahvast õigõmb kutsuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Seon katõgoorian ommaq järgmädseq 2 lehekülge (kokko 2). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:18._aastagasada
Seon katõgoorian om õnnõ järgmäne lehekülg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:11._aastagasada
Seon synaraamatun om tarvitõt päält võro keele tähti viil lisamärke, midä võro keele kiräviisin ei pruugitaq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Seo nätäl olli kats päivä Madridin, kats päivä bussitehassõn, eelä õdagu kai latsõlast, täämbä olli suurõtiimuusõumin, hummõn teemi Võrol tsipakõsõ ðõud bussõga (intervjuu om tettü 26.05. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Seo nätäl saa valmis võrokeeline Tähekene Nigu perämäidsil aastil kombõs, tulõ ka timahava sügüse latsiaokiri «Täheke» vällä võro keelen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Seo oll Kalde Ernsti edimäne suur tüü, midä panti tähele ka muial Eestin. http://www.purilend.ee/node/5535
"Seo olligi mino õige kosilane, anna tälle luba mino henele naises võtta!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Seo oll’ Enel edimäne kõrd uma luulõtusõ suhvlist vällä tuvva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Seo oll’ kar’amõisa: ütel puul jõkõ olli kar’alauda, tõsõl puul kanalaut ja tsigala. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Seo oll’ meistril Jaanusõ Heinol tõnõ sääne «paraadi kuning» tetä,» andsõ teedä meistri poig Jaanusõ Einari, Eesti suurõtiimuusõumi vanno asjo kõrdategijä (restauraator). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
«Seo oll’ väega suur tüü, aigu võtt’ pia viis aastat,» kõnõl’ Tartese Heino. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Seo oll’ üle pikä ao jälki sääne salongiõdak, kon rahvas sai hennäst vabalt tunda ja tarka juttu kullõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Seo olõi mullõ hää, et ma sullõ seledi, a sul massai tõisilõ seletädä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Seo om Krabi külätiatril joba kümnes võrukiilne tükk ja näütemängu kirutaja-lavastaja Mürgü Marje om kimmäs, et taa jää-i viimätses. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Seo om Võhandu jõgi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Seo om Võro instituudi ja Tarto ülikooli ütine kultuuriperändi uurmisõ välätüü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Seo om egä inemise puhul esimuudu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Seo om hää kotussõ pääl, väiku ja traditsioonõga kuul. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
"Seo om hüä, ku kadajataar." http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Seo om iks jälle tüü,» arvaú Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Seo om illatsõmb kunstnigu ettekujotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Seo om ka põhjus, mille ma siiämaalõ väega sakõstõ olõ sääl käünü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
- "Seo om kõgõ paremb ku ütski praat'" - "Kos tä nu paremb um ku... http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
«Seo om mullõ pühä kotus!» näütäs Liivi talotarrõ, kon tä sündü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seo om mu maailma telg, kavva aigu ei saa siist är olla. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Seo om mõisavalitsõja maja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Seo om mõtõld alostajale, kiä tund puutüüriistu ja taht oppi käsitsi palkmaja ehitüse kuntsi. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Seo om nigu pensionisammas. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Seo om peris vahva pini iist hoiataja silt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Seo om seo, minkpääle mi piät luutma – sitta tulõ panda seo kapsta pääle, miä kasus! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Seo om sul kolmas plaat’? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Seo om suur` asi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/brief.htm
Seo om suur` jõuluryym, midä egä aasta oodamiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Seo om umbõs 15% Indoneesiä elonikkunnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
«Seo om väega tenoväärt tego!» kitt’ kihlkunnasilte pandmist Põlva talorahvamuusõumi juht Roobi Reet. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Seo om väega õigõhe küstü küsümüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Seo om õnnõ nukakõnõ siin päält nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Seo om õnnõ üts uskmalda lugu veterinaari tüüst, kiä kunagi ei tiiä, kas päiv lõpõs pini hambin vai lehmäst vask´at vällä tõmmatõn. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Seo om üte paiga aolugu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Seo om üts kõgõ nõudl... http://www.lingua.ee/vr/
Seo om üts kõgõ nõudlikumpi ümbrepandmisliikõ, miä nõud tõlgilt pikkä kogõmust ja hüvvä ülesastmist. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
«Seo ots lätt vundamendi ala, tõsõlõ poolõ,» kõnõl’ löütü kivi suurusõst Murumäe talo peremiis Helsteini Lembit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Seoperäst jääs üle lipp vällä mõtõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kira.htm
"Seo plaan tull mõtõldõn innekõkke nuuri pääle, kiä ei tiiä savvusannast midägi" tutvust ettevõtmise mõttõ välläpakja Taali Kati. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Seo purilinnukiga kõrraldõdi talvildõ Tamula pääl lindamisõ kursuisi. http://www.purilend.ee/node/5535
Seo päiv tulõva arotamisõlõ kolm teemat, midä kaias läbi järgepiten: http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Seo raamat ei anna juhatuisi üte vai tõse tõvõ tohtõrdamise kotsilõ, a om tiijuhis rahvamedistiini manu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Seo rahvas um siin roodsi rahvas, mis perrä umma jäänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seo rapsikuurma, mis läts’, om 430 eurot tonn. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Seo rassõ ja kallis protsess käü muidoki sändse lua saamisõ kotsilõ, minka või traditsioonilist süüki kokkoostjalõ vai söögikotussõ pidäjäle müvvä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Seo riidi võro ja seto keele päiv Seminär riidi, 10. piimäkuul 2011 Piusa ürgoru puhkemajan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Seo samanõ mõtteviis om saaman inemes.. http://mulje.ee/unitsiga
Seo siip praavitas nahahäti (sammaspoolik jms). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Seos lehest võisi edespiten olla kogokundõl tukõ uma perändi hoitmisetüü man, lehe päält võit nätä, midä ja kuimuudu tõse tegevä, mida tähtsäs pedävä ja kuimuudu ohon ollõv tiidmine jäl jõudu või saija. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Seost kuust nakkasõ’ Rõugõ valla noorõ’ tegemä Internetin Rõugõ TVd: filmvä’ egäsugutsit ettevõtmiisi, kõnõlõsõ’ uma kodokandi inemiisiga ja pandva’ videolõigu kodolehe pääle üles. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seost suurõst tundõst taloraamat sündümä naas’ki. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seost sügüsest om Pikäkannu koolin ka uma perimüskultuuri oppaja: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Seost tulõ harilik Lõuna-Eesti sann ede- ja leiliruumiga,» kõnõl’ Palolill opihuunõ kotsilõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Seo suvi käve yten projekti Radar vidäjä Jonuksi Tõnnoga noid kotussit luudusõst yles otsman. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
«Seo suvi om näüdänü, et ei olõ üttegi püsümist,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seo suvi võisõ Võromaa teie pääl nätä valgidõ juuni tõmbamisõ massinat, pääl võrokiilne hoiatuskiri «Pallõmi ette kaia, tiid võõbatas». http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
Seo suvõ kuvvõl pääväl saa mõisah kävvü, ekskursiooni ja kontsõrtõ kullõlda ni kohvikuh istu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Seo synaraamadu päätsihis om vana lõunaeesti keele põh'a pääl saisva võro keele synavaralõ kimmä kirälidse kujo andminõ, võro keele timä uma loomuperäliidsi keelesäädüisi ja normõ perrä kiräliste muudu valaminõ ni keeletarvitaja vai -opja teenistüste pästmine. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Seosügüsene Vana-Võromaa suidsusannapäiv tulõ 27. novembril (nelläpäiv) Pokumaal alostusega kell 14 . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Seo sügüse sai tä 1,5 ha päält kokko paar tonni tatrikku. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Seo süküs saava’ kooli’ hindäle kimmämbät umma näko kujonda’: panda vahtsõhe opikavva umakandi jaos tähtsämbit asjo. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Seo tarkusõ perrä teten om tarõ kõgõ lämmi ja korsna puhta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Seo teedäandmisega tahamigi avita Andresel löüdä seltskund vai peremiis, kiä taht juhatuse perrä hindäle savvusanna tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Seo tsirk om kõgõ inämb keelepesä logo pääl olõva tsirgu muudu. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
"Seo um ilmasanda söögi viimine, ega ta ei süü süüki." http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Seo uurmisprojekti tulõmit või siski laembalt pruukiq: naidõ abiga võidas edendäq mitmõkiilsüse uurmist ja keelepoliitikat egäl puul Õuruupan ja taast välänpuul. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Seo varianc um muido hää, agaq ta um syski olõtus. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
"Seo, veli, olõsi meil hinele vaia maaha pessä, ni sõs saasi meile ka talvõvarra, nigu kõõl rahval um." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Seo vesi om väiga lämmi, a ku olõsi taar, sis joosi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Seo võissi tulla parõmb Eesti umalõ hobõsõlõ, kedä om Vanalõ Võromaalõ veidü alalõ jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Seo õkva-kõnõlõja nuur tütrik om terve suvõ perämädse keskkooliaastaga tarbis rahha tiinnü. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Seo ülesloetus aoluulidsõ Võromaa kotsilõ vällä antuq kirändüsest olõ - ei lukku pant. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Seo ütless et.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Sepakene ka naas tsagoma, tsagi ja tsagi, vaihol iks sünnüt künniravvas a midä, saa as kuigi tõisi tettüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Se+ +perrast temma toch mitte hucka lehp . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=maitsma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sepikojah tõmbasõq poisiq nigu jõnks ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp elli üle kavva vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp es olõ pininokki nännü ja tahtsõ pininokki nätä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp es usu tuod, et kuis sis timä naane sis õigõ tuod arr kõnõlas, midä timä arr um kieldnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sepp haardnu nõnast pihiga kinni ja nakanu käsihaamrõga pääle löömä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sepp haar’d’ nyna tangõ vahelõ ja pitsitämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp jäi all väegaq pahanust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp jäi jalq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp jäi magama, uss läts valllõ ja tarrõ tull suur kari lambit. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp jäi viil alla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp kai, et mis ta pokan’ tah laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp kaubõl hindäle sõs kümme aastat pikendüst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sepp koput ussõ pääle ja kiäki es hõika vasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp kutsõ tarrõ, et puhka veidikõnõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sepp käänd kasuga ümbre ja läts neläkäpä pääl majast vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp köüt katõ kablaga pininoki paku külge kinni ja nakas esi tinna sulatama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp köüt katõ kablagtel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516
Sepp nakas' ikma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp, nõrgudaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sepp oll pallo putro söönü', kua taadõ lahki lännu!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Sepp oll pallo putro söönü', kua takka lahki lännü'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sepp om sündünü küündlekuu 25-ndal pääväl 1946. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Sepp perrä es anna, inne ku kinnit’ viil kümne aastaka pääle pikendüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp saas edimält arvugi, a peräst õnnõ sai tiidä, et naane asä väälä ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sepp tegi ussõ vallalõ ja läts tarrõ sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp tekk ka soldani oppusõ perrä ja naas ütel pääväl väega sisemäst vallu kaibama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sepp võtt muna taskust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sepp ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepp ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Septembrist pääle nõudas ega bussijuhi käest, et ku tä sõit latsiringist vällä, olguq tahhomeetri pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Sepä Liidja kirotõt ja Kähri Jana vällä säet näütemäng kõnõlõs tuust, kuis kodoeläjä oppasõ pernaasõ liinast küllä sõitnu latsõlatsõ maasüüki süümä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sepä, kedä naanõ usk, eläse Villändih ja Tartoh. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Sepäkene umaq naglaq ja vasaraq kätte ja koputas pääle hillokõistõ tuud jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepä kõverite jalgugõ urupini. http://www.jukupeedu.ee/img/image/2013TEEJUHIRADAoskaart611.pdf
Sepäl olliq joq sääntse tangiq tettü ja vasaraq pantu valmis karmanni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepäq seeni kinnitäse jalq arq, ku tüh’ält alasi pääle lööväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepä sann kütmist ei kannata, a sanna sai silmädä ja ederuumin sannapingi pääl isten kaia üsäpuutrist filmi Võromaa suidsusannust ni sannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Sepä selliq veere pääl kaiq, et noq om läsänaase pojal asi halvastõ, noq vaija timä ruttu vällä tõmmadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sepä talo sanna manu oll üles säetü suidsusanna passvide sanna-asju näütüs-müük. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Sepä talo suidsusann Mi vana sannakõnõ sais Kurksuu veeren lumbi man. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Sepä talo suidsusann Võromaa inemiisi mälehtyse savvusannast: kuis sääl käyti, midä kõnõldi, midä pääle mõskmisõ viil tetti ja miä viil sannast meelen om. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Serbiä pidä tedä sõski hindä provintsis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kosovo
Serbiä pääliin om Belgrad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Serbi%C3%A4
Serbiä õigõuso kerik ( Rác-templom ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Serbiä (Србија), ammõtlidõlt Serbiä Vabariik , om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Serbi%C3%A4
«Serbämä» om nii uhkõ ja mitma näoga võro sõna, et timä taht peris umaette luku. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Serga, Tuulova ja Palo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sergah elli üts vana mehekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sergah oll nahtsipäävä küläpraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Serga külä elli enne suurtii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sertifikaat registreeriti 23. märtekuu pääväl 2009. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/ouruupa-umbrepandmisstandard/
"Seräne ja seräne kleit olgu ommen omgus varra valmis tettu," ja eidäs esi magama, a mamsli nakassiva tüüle, teivä kleidi valmis ja eidässivä kah magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Serätse 26 , serätse saapa olgu teil omgu varra valmis tettu," ja eidäs esi magama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Se+ +sinnatze o\:h sisse sahte teije hendas kik pahandama minnusse , sest sehl om kirjutut : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Galilea&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sest aast saani taha-õi ka kurat inämb mõtsah kävvü, peläteh, et vast soega kokko putus, sis uma naha kaotas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sest ajast pääle es lää kalamiis pühapäival, ei ka laupäiva ööse kala püüdma, ning kalad saivad rahu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sest ajast saani jätt mees oma hirmsa ameti - joomise kogoni maaha, nink sai hoolsa töö=tegemise, nink kokko hoitmise=teel tublis mehes, kellel vanna leibä uutseni ega aasta süvvä sai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sest ei ole kahjo, enge om asi päälegi hää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sest just mede latse omgi kige tähtsepe ja nevä om tulevikun ne, ken mede eesti (mulgi) asja edesi aave. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Sest mida kõik tõse pelgäsivä, pidi kah tima pelgämä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Sestsaandik nakanu vanatont Kiirdu pelgämä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Sest vanust võip paljo opetust saija ja tälle olli oma esä sõna miilde tullu, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Se sundus om minnu perralt , minna taha massada , u\:tleb se Issand . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=p%C3%A4ralt&SL1=ADP&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
S?eti kolmat vuori rist kaala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Seto' omma' kõgõ elänü' katõ ilma veere pääl; õdagu- ni hummogumaa kokkosaamiskotsil. http://www.zetod.ee/set/126
Seto Ateljee-Galerii kõrraldas seto kunsti näitüisi ka välähpuul umma galeriid, Ni Eestih kuq ka mujjal. http://setokunst.ee/
Seto Ateljee-Galerii om Setomaal Võro maakonnah, Meremäe vallah, Obinitsa küläh. http://setokunst.ee/
Seto Instituut, 2013. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Seto Kaubamaja pias olõma eissugumanõ, tõisist vällä paistumma - seto as´a’ seto hõnguga ja seto’ eis’ piasi’ nuid müümä,” selet idee mõtõht toonanõ poliitiga üts kokkosäädjä Niilo Tiit. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Seto Kirävara 6. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Seto Kirävara vedosnik: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Seto Kongress saa õnnõ üldä’ ja soovta, õt seto kultuuri, kiilt, laulu jne. opatasi’. http://www.setomaa.ee/docs/file/Otsus_24_01_14_Deklaratsioon-seto-keelest.pdf
Seto Kongress ülnü’: http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb ollõmeistre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oluq
Seto Kuningriigin sorditas muuhulgan ega aasta vällä kõgõ parõmb veinimeistre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vein
Seto Kuningriigi päivi; http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Seto Kuningriigipäiv om üts vällämõtõld illos asi, koh saava üts kõrd aastagah kokko seto. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Seto Talomuuseumih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
12.30-13.00 Seto Talomuusõumih k'auminõ (üteh võttaq 30 kruuni piledi­rahha). http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Setode ja võrokeste keelehoiakutest ja identiteedist. https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
Setodõ jaost om Setomaa kõgõ olnu' üts piirkond, a Eesti riigi haldusõ perrä om Setomaal neli jago - neli Setomaa valda. http://www.zetod.ee/set/126
Setodõl omma vanõmbidõ kogo ja Seto kongress. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Setodõl om uma Setomaa arõnguprogramm. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Setodõl om umavalitsuisi liit kah, a vana Võromaa umavalitsuisi liito olõ õi joht. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
12.15 – Seto-haani-liivi-võro jalgpall': võistkunnaq Om ja Um. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
12.15 – Seto-haani-liivi-võro jalgpall: võistkunnaq Om ja Um. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Seto-haro maaq jääseq Võro ja Põlva maakundõ ni Petseri rajooni alaq, mulgi haro käü Viljandi ja Valga maakundõ sisse ni Tartumaa Tartu maakunda. http://wi.ee/voro/
Seto-harost om kogoni jõudnu Madis-Mats Kuningas (“Sõna täüs aiga” 1996, Tallinn Eesti Raamat). http://wi.ee/voro/
Seto-harost sai tuntus Paul Haavaoks. http://wi.ee/voro/
Seto- ja mulgikeelitsit artikliid meil mõni jo um kah. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Seto kaubamaja tegemisõ mõtõh om jo üts kõrd pandnu’ inemisõ’ poon´atamma. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Seto keeleh om ka noid häälikit, midä kir´akeeleh olõ-i. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Seto keele mõistjidõ protsent Eesti umavalitsuisin ja arv suurõmbin elopaigon 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seto_kiil
Seto keele opmisõst – kinkõ perrä opit kiilt? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Seto kiil om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiili, miä kuulus õdagumeresoomõ kiili hulka ja midä kõnõlõs umbõs 5000 inemist päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Seto kiil om Eesti põlinõ piirkundlinõ kiil vai regionaalkiil , miä kuulus õdagumeresoomõ kiili sekkä ja midä kõnõlõs 12 549 [2] inemist, päämidselt Lõunahummogu-Eestin, Setomaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seto_kiil
Seto kiil om märgit vereväga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seto_kiil
Seto kiil om üts lõunaeesti keelist ja võro keelega küländ üttemuudu, nii et puht keeletiidüse perrä võinuq tedä pitäq võro keele osas, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine, sis või kõnõldaq võro ja seto keelest eräle. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Seto kiil om üts lõunõeesti keelist ja võro keelega küländ üttemuudu, nii et puht keeletiidüse perrä võinuq tedä pitäq võro keele osas, a et setodõl ommaq alalõ väega esiqmuudu vanaq kombõq ja kimmäs hindätiidmine , sis või kõnõldaq võro ja seto keelest eräle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seto_kiil
Seto kiilt peetäs keeletiidüsen inämbüisi võro keele variandis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Seto, kodo ja nii edesi ütlese õks nuu, kiä tuun keelen kõnõlasõ. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Seto kogoteosõ tõlk'misõ hädä' ja rõõmu'. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Seto-ks, Setomaal tä oll vali-, valitsõja. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Seto kultuurih kaunistõdi tarõ’ pühäselinigu, aknõ-ja ussõrõividõga, põrmandurõividõga, tikit vai koet sainavaipuga. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
13.00-17.00 - Seto kunigriigi meistridõ välläsortminõ: http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Setokõisi kuulsa pärmikohetusõ piiraguq olõi tõõsõl pääväl inämp nii hüä’ süvvä – lämmi piirak õks lämmi piirak. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Setokõnõ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai katsat hellü kaetassõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai katõ-ks hellü kaeta-ie. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai kavva-ks kuugu kolmõkese? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai kavva-ks mi laula katõkese? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai kolmõ-ks hellü kullõlda-ie. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai kuulus kumu kuusipoodi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai kuut jo hellü kullõldassõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ, noorõ q velĺo q , vai veese-ks helü viisipoodi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ q , noorõ q velĺo q , vai peesü-ks illo pidämähe. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_10_laul.php
Setokõsõ sõitsivä Võõbsult potikuurmaga. http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
– Seto laulul olõ-i otsa ei viirt. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Seto laulõn kutsutas taad liina Kiiova . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Seto lipp om naidõ valit. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Setomaa , 1928.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Setomaa Jakob Hurda silmi läbi aastagil 1886 ja 1903. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Setomaa Vinne tsaaririigin ja Eesti vabariigin. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Setomaad. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Setomaa folkrokkpunt alost uma loomingulist tiid 2003.aastagal. http://www.zetod.ee/set/zetod
Setomaa kultuurivedosnik Hõrna Aare rõhut`, õt alatõh sjoost sajandist om kuningriigi tegijäte seah kokkolepe, minkä perrä piäsi kuningriik ütskõrd Meremäel ja tõõnõkõrd Obinitsah toimuma`. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Setomaa kõik häitsemä! http://www.hot.ee/setokuningriik/humn.htm
Setomaa külli käsitüüpäiv tulõmah. http://www.setomaa.ee/
Setomaal Meremäel peeti XIV Seto Kuningriigi päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu_2007
Setomaal, Petseremaal tulõ kõõ mano kotusit, midä panda-ai' inäp kaardi pääle, nuid külli pidävä' umast õnnõ tuu maa leeväga' üles kasunu' inõmisõ'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Setomaa leheh ja internetih (n´aoraamadu seto seldsi’, seto listi’) andas jo kuu aigu varahappa tiidä’ kats teemat. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Setomaal, meil siin om arstõ pallo ümbretsõõre. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Setomaal mitte, kuiki sääl tulõ ette Podruskat mikrotoponüümen. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Setomaal oldas harinu pall’o ja kõik’ aig tüütämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Setomaalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Setomaalt kävveq asja lähkümbält uur´man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Setomaalt om 1888. aastagal kirja pant hoobis «hüä lats, höörik hand, laisk lats, lapik hand». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Setomaa om Eestimaast jõkiga ar´q lõigatuq - piiriq ommaq jo aastagasatu juusknuq Piusa, Mädäjyy ja Võhandu veeri piteh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Setomaa om aoluulinõ seto keele ja kultuuri ala Lõunõ- Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Setomaa
Setomaa pühhist paigust om seen Verhulitsa lautsipettäi, Miikse Jaanikivi ja –uja, Podmotsa kiviristi ja Petseri kluustri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Setomaa sanna omma selgehe esimuudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Setomaa sünnüpääväl. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Setomaa taloehitüskunst, käsitüü, söögiq ja rahvarõivaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Setomaa vägimehel ol'l ka kats veljä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Setomaa vägimiis: http://www.hot.ee/setokuningriik/4kuningriik.htm
00 Setomaa ylembsootska valiminõ 17. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Setomaa ülebsoostka, Raudoja Ahto, om seto kaubamaja mõttõ osah katõvaihõl küüsüdeh, õt midä sääl müvväs ja kiä’ nakasõ’ sinnä’ kaupa tegemä. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Setomaa ülebsootska hõikas vällä Seto Kuningriigi käsu’. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Setomaa ülebsootska hõikas vällä sõnolitsõ võistlusõ teema. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Setomaa ülebsootska, minevä aastaga meistri’, vallavanõp, sõasuurõp, laulja’, pillimehe’ läävä’ pargih lauluga kunigriigi moro pääle. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
17.00-17.30 - Setomaa ülebsootska valiminõ 17.30-18.00 - Seto Kunigriigi meistridõ vällähõikaminõ 18.00-19.00 - Seto Kunigriigi sõaväe paraat 19.00 - Pidolik lõpõtaminõ. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Setomaa ülembtsoostka Raudoja Ahot võtt` säänsest tiidmisest kinni ja käve Tsiistre nulga mehele, kohvik Crepp omanikule Palgi Priidule vällä mõtõ, õt pakusi` novembrikuuh inemistele ka seto süüki. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Seto miihilaul om veid´o tõistmuudu, ku njooq lauluq, mitä naas´eq ommaq laulnuq; miihhi lauluh om erri muudu pingutõduq helüq, pikembäq ääleq ja pall´o erisugumatsi ilostuisi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?15,115,1531
Seto mitmehäälset laulutraditsiooni esindab folgil leelokoor Verska Naase´! http://setofolk.verska.ee/seto-mitmehaalset-laulutraditsiooni-esindab-folgil-leelokoor-verska-naase/
Seto mänge päiv Miktämäe Noortekeskuseh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Seto mõist ärri aia ja tund rahanumbrit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kira.htm
“Seto nali” 1905 (Tartu) võrokiilne raamat, kost või lukõq rahvanalandid. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
Setonius Inemene om yks kygõ teedäq tahtnu, kui timäl elokynõ edespite minnäq või. http://seto.ee/category/jutuq/
Setonius Tuuvoori olliva nimäq Tarttoh jo mitmõndat kõrda. http://seto.ee/category/jutuq/
Seto pärimus- ja kultuur om alati olnu` siih koolih ja jääse ka edespidi olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Setoq: kiil’, kombõq, usk. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Setoq ommaq õks lihtsält elänüq ni loodusõga kuuhkõlah ummi tegemiisi säädnüq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Seto rahvas om Pühä-Maarja rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Setosidõ nurmi pääl tüütäse' vindläse', ostõtas kokko maid, tetäs põlda ja peetäs karja. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Setosidõ pääliin Petsere om setosidõst tühäst jäänü'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Seto soots'ka ammõdiaastagast. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Seto sootska ammõdiaastagast. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Seto sõna' inne ja parhõlla'. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Seto süük Tarto liinah Õgal novembrikuu neläpääväl om Seto lipp lehvinu kesk Tarto liinä Rüütli uulitsat prantsuse kohviku Crepp kotsil. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Seto süüke om sääntsit ja määntsit – anna tulõkist ette tiidäq ja lepiq kokko, mis sullõ meeleperi olõsi. http://taarkatare.com/menuud/
Seto taluarhitektuur. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
17.00 Seto toidu valmstaminõ Verska Noortekeskuseh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Seto vele arvava kaadsust alati suurt api saavat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Seto-võro ansambli “ Lõkõriq ” sai asutõt 2001. aasta keväjä Tartoh. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Seto võtsõ sis kotitävve ellävhõpet ja' visas tuu Räpo Suurtõjärve. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Seto ütel, et kui saq muq üteh võtat, sis maq näütä, koh kohtsil kuld um jaq kost kätte saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Seto ütel, et ku last mul püüdä üts aasta kallo, sis ma' tuu teiele järve är. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Setu akasive peris tühja kotuse pääle maju tuuma ja ehiteme. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Setu inne usu-ui ku kumbis. http://www.setomaa.ee/
Setukene, pea kinni… http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
“Setu lugõmik”, “Kodotulõ’“. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Setu sõitunu minemä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Setu võttunu katla ja pandunu kuurmalõ. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Setu ütelnü: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Se tähhendap, et wanna Adam meie sees iggapähwase Kahhetzemisse nink Parrandusse lebbi peap sama errahuppotut, surrema keike Patto nink kurja Himmo ka nink jelle iggapähw ettetullemas nink üllestausma uhs Innimene, ke Oikuse nink Pühastusse sees iggawest ellako. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Setä kõnõli mu vanaesä esä nii ja mullõ kõnõli vanaesä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Setä mängo mängivä poiss- ja tütärlatsõ’ egäh iäh ja timmä mängite ka jo vanasti. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Setä mängo mängvä niisama ku imämulkoge, vähembä poiskõsõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Setä mängo mängvä’ ja mängevä’ vähembä’ tütär- ja poisslatsõ’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Setä mängo mängvä’ rohkõmp kooli- ja karälatsõ’ ja inambäste tütärlatsõ’, a vaehtõpääl mängvä’ siske ka poiskõsõ’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Seäl olli illos huuv. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Seändse küünlajala olli. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Shaka (1787–1828) oll' Suulu Kuningriigi kõgõ mõokamb juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shaka
Shakespeare'i William (William Shakespeare, 1564-1616) oll' inglüse näütekiränik ja luulõtaja , kedä peetäs kõgõ suurõmbas inglüse keelen kirotanus kiränigus ja maailma kõgõ parõmbas näütekiränigus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Shakespeare'i Williami esä oll' Shakespeare'i John, edokas kindatekij ja oldermann, kiä oll' perit Snitterfieldist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Shakespeare'i William kuuli ärq 23. mahlakuu pääväl 1616. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Shakespeare mänge näütemängen ka sõs, ku oll' joba kuulsa näütemängokirotaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Shakespeare oll' lugupeet luulõtaja ja näütekiränik joba umal eloaol, a esieränis naati timä andi hindama 19. aastagasaast alatõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Shanghai om Hiina liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shanghai
She, siih um leib ni kõrvaline! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sia Tabina järve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Siandest laata ei ole noorembe inimese säälkandin oma silmage viil nännu. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Siande äri om keeletu just selleperäst, et sii tehnika esi om ohtlik ja tõisest küllest selleperäst, et nii om väige ilmatundliku riista. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Siberimaal om tarku inemisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sibulid ku panet halval aol, sis tuleva nupsikese otsa, aga maa sisen om tillukese. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Sibulit kasvatõdas säälkandih palljo ja ku' om hüä aastak, sis sibulapää' omma' ku' kullamäe'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sidekriips synaossõ iin om syna muutmisõ man muutumaldaq kõrduva synaosa asõmõl, nt küünü | tämä , -täq, -dä 82 ; loeq: küünütämä , küünütäq, küünüdä 82 ; kan | a , -a, -na 28 ; loeq: kana , kana, kanna 28 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Siga tapõti minu ajal tävve kuuga, et sõs ollev liharasv tävveline. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Sihi pääle pandas ilosit pailu, jala vassitasõ kaplu sisse ja kaala köidetäs kats vanna veskikivvi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Sihs u\:tlesit nemmat temma wasto : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sihs wo\:tket teye temma sinna n . pancket tedda hucka omma sa\:dusse perrast . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tohtima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sihveril om kah, ta ei olõ¾nii.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Sii MTÜ Eesti Lennuklubi koolitus, mes sääl Kuusikul tetäs, om puhas äri. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Sii aaste ei ole Ly Laanemetsal luudusmaja rojekte jaoss enämb nõnna pallu aiga ollu, sest ta saije sügise RMK Sakala puhkeala juhiss ja sii puhkeala lääp Lilli külast Läti piiri veeren Järvamaale vällä. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Siiamaani Nuian ollu Mulgi tääbekammer kolis ärä Apja, sest vallavalitsus and neile sääl vallavalitsuse kõrvan-uunen üte tare priild kasute-misess. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Siidi-Märdi poiga! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
Siidi-Märdi poige! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
Siidikerä, niidikerä, säidse mulku seeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Siidiküpär kündijäl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/16.html
Siidine keräkene, säidse mulku sisen? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Siidiniidi keräkene, säidse mulku seehn? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Siidiniidi kerä, säidse mulku sisen? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Siidi-siidi Märti! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
Siih Hindsal ol'l mul lel’läpoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih astku arstimine ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siih ei tulõvat tal sukugi uni, vasünü jahilise põmmutavat kangõhe pieru. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Siih jah olõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Siih jakatas viil muid laula mano, kui tahetas, nigu nr. 777-779." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Siih kivitee veereh, syss Vin’nemaa puult tul’ l tõisi, mynõ päävä käve mitu tük’kü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih kivitii veereh suuh elli pühä miis, Ilkandra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih liinah om kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih, mu kaatsaseere seeh om küll tuo pagõhõja nuormies, a ma olõ timä palvõ pääle teda uma kaitsmise ala võtnu ja ma kaitsa ka teda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Siih muq vel'lo üü maanuq, siih söönüq süümäao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih muudku aigu viidät ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih mu vel’lo üü maanu, imelats lõunõ lebänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih mõisa rehe müürüq, läämiq taahha sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih no oll, siih olõi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih noq oll, siih olõi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih ol'li' kõik puusta maa'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
- "Siih olõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih olõi kunagiq võõrast käünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih olõ-õs, et luhta olnu jyy veereh vai. 40 tiinu põllumaa pääle tul’l vakamaa võrra hainamaad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih ol’liq nooq piirimaaq, tühäq maaq, siih võidsõ min’näq, kohe taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih ol’l pal’lo varandust joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om joq kykkõ viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Siih om kõva vesi, siih kõhõtu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih omma kõik maailma suurõ ja väikese tõbõ ja haigusõ korterih, ah ei, peris elamah, keti üle tuhanda om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siih om muidki, kellel vaja kynõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om ristiinemisi käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om sääne miis, kes su arq tapp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om viil üts vanamiis, kes nakkas meid takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om väega pal'l'o sõta ja hoitjit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih om üts halgahtus, õt kuis tuu nii sai… http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Siih om üts läteq, olõi ku kavvakõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Siih sa minno vaivsiq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih silla alla om väega kõva miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Siih sumkah ommaq sääntseq, tulõvaq vällä, pesväq kaq, ku midä om halvastõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih tulõ vaihhõlõmärkus tetäq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Siih tuu pässäkene omgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih tä omgi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih umma külh neo ot`s`ä paka, a noid tohe ei nu tarõ mano viijä, sis naatas tõrõlama, edi koh nu laas`õ paka umma, noid vaija ozzi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Siih väega illos' maja ja hüä ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siih üts verst maad om sääntse sääntse nimega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sii keedeti kõik segi ära. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Siik vai vakk Har 1948 (S. Nigol) 2) Mõtsast tuuas mõõdipuu, tii veerest toomõpuu, minga pala paigallõ pandas, minga jagu jaetas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1161
Sii kõne olli härjä miilt müüdä ja nä naksiva mõlemba tarre tegimä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Siikõrd om sihtpunk Alliste kihelkund, kus päämiseld kõneldess Alliste kooliluust. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Siilikene pallõl' siiga / M. Kalkun ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Sii lännu sulasege mõtussejahile. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Siimonilt sai säidse Marri. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Siimõri mõisa or'amiis läts lõunavaihõ kodo süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sii mõte, et kik Mulgimaa elisalvestise, mis om kirjandusmuusjumin, võiss olla ütenkuun ka Mulgimaal, olli miul juba kümme aastet tagasi. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
(Siin and pallõldav mõrsjallõ rahha ja mõrsja laul edesi:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/41.html
(Siin and sysar mõrsjallõ andit ja mõrsja tennäs nii:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/10.html
(Siin and vel´o mõrsjallõ rahha ja mõrsja tennäs nii:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/44.html
Siin ei olõq hüä ollaq, soo om vanahalva maja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siin elli päälik, kelle all kuuskümmend röövlit olli. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Siineus oll Irboskah, õigõ jah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siin heit mõrsja hõimu ette põlvilõ ja uut, kes truus´kas tulõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/7.html
Siin ja sääl üle Võro- ja Tartomaa võit sa kül serbädä, kül servädä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Siin kandin om 16 liiki orhideesit, a tuud kiäki es tiiäki, nikani ku kümme aastat tagasi bioloog Kulli Tiiu mi kutsmisõ pääle siiä tull´. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Siin kirätükün võtassi ette rohkõmb nuu «peris» ütelüse, eesti tiidüskeelen kõnekäänud. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Siin ma eläge ütsindä, alastusen ja nälan, väikeste lastega, sa tulet kodo, tülütset veel päälegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Siin mi ime ilotammõ, vana-ks -immi vallatammõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Siinolõjil om seo murõ vähämb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Siin olõ kõikaig elänü, 1939 ehitet vanavanõmbidõ maja om hindäl kõrdapiteh remondit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
"Siin om ega inemise jaos küünäl." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siin om luudus, vabahus ja maad hinnatas ilman jo väega korgõlt. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Siin omma kõik väega arvosaaja inemise, nii et ku küsüt, sis seletäse är, mis vaia ja niimuudu tuu opminõ käü… http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
«Siin om mul jõõveeren elämine ja latsi om muiduki parõmb maal kasvata.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
"Siin om pulme kolm nädälit peetü, väumehe puul piäp kuus nädälit peetämmä." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Siin om rikkuist ja vilja. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Siin om tegemist joba suurõ poliitikaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/ma.htm
Siin om viil matusõpaik alalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Siin om viil üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siin putus timä sissetõmmatu õhu ehk luhvtiga kokko ja kui tä tuuläbi jälq helle-punatsõs om saanuq, käänd timä kopsost kur'apoolitsõhõ süämekambrehe tagasi, et vahtsõst umma ümbrejuuskmist ihon alostadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Siin sai nall`a, siin oll`pahandust, siin oll` kyik," rehksäs Frieda jutuhoo seen käega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Siin tekkus anarhia, asi lääp egä kandi pääl peris käest ärä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/1150940/print/torupilli-antsu-jutu/
Siin tuless kuuntüüd tetä nii riigi kui tõiste inimestege. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Siin um kaardilehti mitmõst mängust, korja esi kokko ja tii hinele üts mäng kaartõ! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
(Siin võtt peigmiis linige ja virotas vanigo.) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/50.html
Siin ütten koon ellama. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Sii ol'l imelik matal', a pikä pääga. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
«Sii oless mulke jaoss tähtis märk ja kylälise tääss kah, kunas nemä otsage Mulgimaale jõvvave,» arvass Hõrna Aare. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Sii oll(i) aru kõrd (= harva), ku sa `saiet (= said) sedäsi sedäsi `kolk(i). http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Sii olli sis aldjas. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sii om joba jumala ära salgamine. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sii om mede loomusen, et kitmine ja rõõm tõise üle om vägä kasin tuleme. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Sii om mede tettä, kas latse laulave «Leto sveti» või «Päeväk, tule vällä» või laulave nii ütte ku tõist, a mõistave oma asja kalliss pidade. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
"Sii om minu miis ja sinu miis, meie lastõ mõlõmbide esä ja vanaesä." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sii om tettu niimuudu: nahkiirest võetas, tõmmatas temä silmist niit läbi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Sii om väike asi," ütel poiss, "mina ole vahepääl kütt ka ja või serätse linnu tuvva, a mes sa mulle tolle iist massad?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sii pelgämine segäpki keele laiembet levimist. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Siiperäst es pane ta pallu pahassegi, et vasta es võeta. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Siiperäst ärgu neid sis enamp üitski pellaku - na ei julgu enamp vällägi tulla, aga ristimemesi hirmutada ei ole näil enamp meelegi tullu, ja ei saagi enamp tulema. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Siipi keedeti küländ kavva aigu, uma viiś tunni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Siipi keedeti uma viis' tunni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kira.htm
Sii poiss, ken tark ollu, nännu, et egä saks, enne ku ta tantsma minnu, üte suure livva manu minnu, mis taga usse mahan ollu, sõrme selle livva sissi kastan ja endele märgi otsa tennu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Sii päe võiss iki rõõmus ja ää olla. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Sii rahusteb jälle ärä ja sõit läep edesi Villändi Männimäe lasteaida, kun terve selle nädäli peave latse Eesti Vabariigi sünnüpäevä oma torede minifolgi päevige. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Siiri Kuus kommenteeris 24. jaan 2011 18:17 Kas soo taht ollaq võro kiil?? http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Siis es saa miis muido kõrda ku pidi vahtma [vahti pidama]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Siis esä rüübäs pudelist Ja imä limpsas kiilt. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Siis käsk vanamuor tütrikul ahjo minnä, esi pand timä kadajid ahosuu pääl savvuma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Siis nakas *11 iir kassi sõimama: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/84.html
Siis om ämm lännü' nõia käest abi pallõma, kuis saasi miniät pästä'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Siis pandva’ mängjä’ kivi või lavvaotsa keset rehe otsa, tuu om „kraatsin“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Siis peräst jälle Manni. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Siist jal kaet’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist juusk, säält juusk, halli ruunaraipõ manu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Siist juusk, säält juusk, halli ruunarõipõ ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Siist kiäk’i es tunnõq näide kiilt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist lätt, säält lätt, halli ruunarõipe manu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Siist läät mõtsa takast vällä, syss tulõ üts mõisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist löüdsevä teedüst 31. mail 2008 olnu Uma Pido koorijuhi' ja laulukuurõ laulja'. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=7&Itemid=8
Siist min’ti pal’lo hobõstõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist naat’i ris’tega minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist no taa vin’ne sõda lindas kivitiid pit’e õga päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist om ümbretsyyri viie võrra maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siist saa lukõ ja kullõlda muinasjuttu «Vaenõlats’ kuu pääl». http://wi.ee/voro/avaleht/lingiq/
Siist saa lukõq Eesti rahva nal´ajuttõ, minkast mõni om ka võro keeli kirjä pant. http://wi.ee/voro/avaleht/lingiq/
Siist saa nätä kodolehte «Egah kolgah uma kiil’», kost võit uuri vanasõnno ja mõistatusi tunnõtust. http://wi.ee/voro/avaleht/lingiq/
Siist-säält om ütte-tõist iks kuulda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Siist sõit, säält sõit, halli ruunaraipe manu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Siist tsusk, säält tsusk, üte halli rõipe man? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Siis tulli vasto pimme mets Kos neio eläsi. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Siis tull ta julgelt lipõ-tõrdust vällä, võt kaska pääle ja läts siält tõistõ küllä, versta maa taadõ, hallipakku. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Siist vana Vaan’a sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siis tõi miis katla kodu ja pand keldride. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Siis vanast otsti noid rogisõiji kidsihainu ja pejeti haigõ käe pääl. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Siis viskas tä jäl’ tuu üte kivigo üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, haard tä jäl’ maast kõik nelli kivvi kõrraga’ pekko ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo noide nellä mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Siis võtt kuningapoig puuossa ja visas maaha. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Siis võtt poiss saapa ärä, pand naha asemele ja näpist vanna juuti nõnast. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Siis ütel Ivvo minulõ Noh Katä kuis sõs um? http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Siis ütel´, kui mehele sai: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Siit lövvät kõik mi tegemistõ süüke ja juukõ kotsilõ. http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Siitmine sünnüs inemisel s'odaviisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Siitmise riistaq ommaq kõtukooban ja nimelt n'ooq: mago , pääle tuu mass ja sapitill hääl puul, põrn ja kõtu-sülenäärmeq kur'al puul, alapuul kõtukooban sooliguq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
"Siit olõ-i üttegi inemist, kõik omma selge tsia!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sii tsiga olli sellega, tuu tsiga olli tollega. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Sii tundmede keiser ütelnu sis, et: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
Sii tähendep, et Võrumaal ei ole järjepidevus katkenu, saman ku Mulgimaa veeti umal aal peris laiali. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
"Sii um tütrigu heng." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
"Sii uss om jo väiga väike, sellest mulgukesest ei saa jo mina mitte sisse tükki," ütel härg. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Sii va Kiird ollu Vanatondiga suur sõber, käenu üüselt katekeste kalu püündmän ja tennu kiksugutse põrguteo ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Siivaq külge ja läts taiva poolõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sii viimäne om kige ullemp ja võip inimese pääst segi aade, nigu sii Mogri Märdigegi läits. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Siiä anti kannustikku maad ja ehitedi jäl' külä üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Siiä jakatas mitmõsugutsit muid laula mano. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/16.html
Siiäki om kuulda, kuis esä puid ragu. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Siiä lumpi olõ joba kats kõrda karbi sisse toonu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Siiä lõppu kiroda üte väiku luu. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Siiä maalõ joht nä saai tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiämaani pidä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Siiä mahus kümme miljonit inemist elämä ja varsti eläski siin kümme miljonit inemist. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
«Siiäni om näid umajagu ostõt, a nüüt proovimi näile ilosa paki vällä mõtõlda ja sis puuti müügile saata,» ütel’ Lilian. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
“Siiä om kümnekese mint, nuuq ommaq kaq kyik jäänü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiä om tulnu pasatska sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiä om vaja õnnõ kolmõ inemest. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3260
Siiäq kor'atas ilma raha kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiäq käüväq perrätõlkminõ, kõrragatõlkminõ ja sossintõlkminõ. http://www.lingua.ee/vr/
Siiäq ol’l vanast tulnuq kolm miist mere puult - vanaq ees`tläseq, puhast verd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiäq saa kimmähe viil vahtsit välläandit mano pandaq. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Siiäq sis’se jal tul’li jumala nimegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siiäq tuldas, ku midägi om vaia tetäq, määnestki konkreetset asja uur´ma. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Siiäq ülesloetustõ om kokko´ kirändüst Võromaa katsa kihlkunna ja Võro liina aoluu, luudusõ, kooli- ja seldsielo, esiqmuudu maio ja mälehtüsmärke ni siist kandist peri vai siin elänüide ja tüüd tennüide ilmaello mõotanuidõ inemiisi kotsilõ. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Siiä sääntsit ei olõ vaja! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Siiä või viil mano panda:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/50.html
"Sikatar, sikatar, [sekretär, sekretär] kos sepä eloraamat om!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sikhismi luuja oll' Gurū Nānak (1469-1538). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sikhism
Sikhismi pühäkiri om " Ādigranth ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sikhism
Sikhism om üts maailmareligioonõst, midä tunnistas üle 23 mill'ona inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sikhism
Sikhism (pandžabi keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sikhism
Sikk ahun, sarvõ välän? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1970
Sikk läts pajju haina süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sikk rükkä, pahr pajju! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sikkõl sisu, lõõhkõl olõ-õi kurtki. http://www.setomaa.ee/
“Siklitar, Siklitar, hiidä sepä hingeraamat vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Silda ehitäs OÜ Võrumaa Teed, a teie ja sildu nime omma peri suurõtiiammõdi (maanteeamet) teedüssekogost. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sildi seletäse ja tiijuhi kõnõlasõ, mis kotus tuu vai tõni sääne om, mille tä om tähtsä vai huvviväärt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Sild üle minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Silgu Liivi luut, et «Timpri talo lugu» võisi tõisigi härgütä uma talo luku kirja pandma. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Silgu Paul (69) Võrolt esi kannõld ei mängi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Silla Silver om kimmäs, et kivilahkmisõ ja suuri massinidõ mürrin aja minemä nii inemiisi, eläjit ku tsirkõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Sillalõ õigõ nimi! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sillaotsa Liide ütel: http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Sillapää lossih om 2009. aastagast Räpinä muusigakuul. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sillavee Floriida Rõugõ kihlkunnast om kõnõlnuq niimuudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
[Silmalummuse hajumise järel näeb rehepapp, et vanapaganad] ajanu kõik vana ägli [äkke] tükü ja luu tükü kõik sinnä riihte, ei olõ olnu ütte söögi laudaki, ei olõ ütte pudelatki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Silmapilk kerkü määrõtä suur mägi nõia ja pakõjide vahele. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Silmapilk vasinõ hopõn, vasinõ satul, vasitsõq rõivaqki mehele säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Silm esiq ehk silmämuna om mitmõst nahast kokko pant, miä kõrdapite tõnõ tõsõ pääl ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silmi jaos pandas ka püdälit, nimelt kirivit püdälit, midä muotsist ärvist, vere laskja, üles otsva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Silminitsa mõtsah (Tooste ja Räpina vahel) omava ka juuda jäle'. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
- "Silmist!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Silm näge, kõrv kuuld, nõna tund haisu, kiil maits ja ihonahk (esiqeräligult sõrmõots ) pututas närve abiga ja närviq tallitasõq kõik nuuq tundmisõq pääaiu poolõ, kon vaim sõs arvo saa, määne nätt asi, kuult helü, maitsõt ruug nink nii edesi om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil
Silm om höörik niguq upin ja sais silmäkooban nii, et õnõgi üts külg timäst nättäv om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silm om kõgõ ilosamb ja imelidsemb iho liigõq, ja mitte ütsindä uma läügi ja kunstliku ehitüse peräst, õnnõ ka esierälikult tuuperäst, et miiq silmist inemise mõttit ja söäme liigutuisi ärq tunnõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silm om nägemise riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silm periss puhkass pääl. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Silmä' Se 1953 (U. Mägi) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1031
"Silmä', mis tii' teit?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Silmä' olku iih ja takah. http://www.setomaa.ee/
Silmä Anu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Silmä Rõu 1936 (A. Raadla) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=584
Silmä Sandri: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/index.htm
Silmä Sandri pilt . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
- Silmä haigõ vasta nühitäs rahaga silmi, sis visatas kaivo, tuo avitas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Silmä hirmutasõ, käe rõõmustasõ. http://www.setomaa.ee/
Silmä pelgäse tüüd, a käe pelgä-äi. http://www.setomaa.ee/
Silmäpilk kasve puuossast nõia ja pakõjide vahele suur ja paks mõts, kost nõid uma kikkaga nii kergehe jälke läbi es päse. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Silmäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silmäq ja kõrvaq lääväq vallalõ 3-4 nädäli vannudsõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Silmäq ynnõ hiilgasõq! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Silmä sattõ topsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Silmä sisemädsest nulgast juuskvaq pisaraq mitmõ peenikese torokõsõ läbi nõnna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silmäs õigõ teräväst tuud väist, mis ol´l poodi leti sisse lüüd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Silmä tagasainast tulõ nägemise närv silmä sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silmäterä takan sais üts kõva, läbipaistva, prilliklaasi sarnanõ liigõq servile, miä kummõr om, keskest paks, veereq ohukõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Silmä tüü nägevä, a käe tüü ärki tegevä. http://www.setomaa.ee/
Si?lsamah oll hall po???l, Krantsi ol?-?s kohki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Silvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Silvi Jansons – "Juttõ õgast ilmakaarõst" Õie Sarv – "Seto laulõga jutusõ'" Seltsing Obinitsa Pernaase' pakk tšainukah hääd ja parõmbat! http://www.teater.ee/teater_eestis/uudised/newwin-print/article_id-3618
Silvi Laanetu 48 aastakka. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Silvi Väljal om tennu pallu pilte ja kujundusi ka mulke seltsile. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Silvi olõki-es Silvi, hoobis üts` Eesti mammi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Silvi vehkse uma lipukõist koskil iinpuul, a punkar` lonksõ kygõ lõpun... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Simmanil ja uulidsatandsu aigu saa rahvas opitutuidõ tandsõ mõistmist vällä näüdädä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Simmanit vidä Laube Kadri üten Pillilaagri Pundiga. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Sina, Iisraeli Piiter, sul om külmä kinda käen, võta ärä tule valu! http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sina arq olgu inemise rikja! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sina küll sedä silda valmis ei tii, jää siiä ja puhka, küll ma lää, tii tema valmis." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Sina laskui tsäid juvva.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina lasõ oherdiga uma sängu veere kotsilõ [kohale] mulk ja sis kui timä sinnu raputama tulõ, sis kae, kuis sa sinnä pulka ette saat tsusada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sina muud arq võtku, ku üts kaaravihk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina olt esi maitsnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina olõ inemise parandaja! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sina olõt küll halv pernaane, mu kasuesä alati sei su käest ar ja sittõ sinnä asõmõlõ." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sina pakõt ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina saat kykõ kangõmb ja vanakuri piät sinu alla painuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sina sedä tüüd küll ärä ei tii, jää siiä ja puhka seeni, kui ma temä valmis tii." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Sina siist ei piä vallalõ päsemä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina tii omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina tii raudtuul sepikotta ja sääl om sul kurõ seereluu ääsi all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sina tii üts raud tubakukiirga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sina võta seo tekk, vee turgu ja küsü ükssada ruplad ja müü selle eest ärä!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sina üte muna peräst piät inämb, ku tsiga katõtõistkümne põrssaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Singahut', syss tuu pütt kyik paugah't. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Singahut' viil korra, niq saiq mere saarõ pääle vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Singahut, niq läts pütü perägi alt arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Singahut’, niq pütt kattõ palla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Singaut', niq pütül lätsiq vitsaq maaha, nigu tõrahut ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Singuda, singuda, pojakõnõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Singuta, singuta, poig!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinidse savvu seen naksi kokku kogunõma pundi, kon kiäki vanõmb miis kõnõl’ suurõ helüga, miä täl tii pääl oll’ juhtunu, ja noorõmba kulssi ni võti oppust. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Sinimani seeli Sangaste x Jõululaul LÄTT, LÄTT, SIIMANI TSEELI, lätt, lätt, pirelilli äärä, lätt, lätt, tsirepuu nalla. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Sinine, must ja valgõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Sinine om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 440–490 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sinine
Sini- näi_ks ma -tsirgu tulõvat. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/18.html
Sinitsele kivile, haljalõ taivalõ jaq sarapuu süämele, noilõ ynnõ putu-us mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinitsen mundrin mehel, kiä võsun su massina kibõhust mõõt ja ildamba trahvi tege, om rassõ autojuhilõ hinnäst hääst külest näüdädä. http://www.purilend.ee/node/3125
Sinna ei olle mitte wehl wihs+ +ku\:mment ajast+ +aicka wanna , ninck ollet Abrahammi nennut ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vana&SL1=ADJ&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Sinna käiti pekot pallõma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sinna lätsi kokko. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sinna lätsi vana' jumalauskliku inimese. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sinna läts kivikäik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sinna majja ei ole sõs ka kennigi tohtin magama eitä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Sinna oles ta ka ärä lõpnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sinna oll kokko kannõt, liha, võidu, kohopiimä - kõik sakõ' säägi - missõst, egäst ütest jaost, kõkkõ edimäne pala, õhi=hauda "vanalõ" visati, tõõnõ tullõ pilluti, kolmas, külä pinele anti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sinna om timä matõt, sääl om timä kirst viil täämbäge. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sinna on rohos arstmine: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sinna otsa manu, kost alustat, panet kepi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sinna saina pääle, tuu sain ommo paeliivast, omma kirotõt ehtajidõ nime'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Sinna taheti ehta inne kerkot, tuu olle uma 1899. aastagal. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
“Sinno kaq kästi viiäq ker’kohe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinno_ks mi painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/48.html
Sinno_ks painu ma pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/28.html
Sinno külq võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinno ma_ks painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/32.html
Sinno olõs nigu matmisõga ildas jäädü (kiä näost väega är om jäänü). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sinno piät paku külge kinni köütmä, muido sa ei püsü paigah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sinno piät [sind peab] inne viil süütmä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Sinno piät tapma arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinno siist surmani vallalõ ei lasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinno tulõ pingi külge kinniq köütäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sinno vaija tappaq maalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinno valit` timahava Põlvamaa aastaka oppajast gümnaasiumi astmeh, tuu om sõs nüid nagu elutüü vili? http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Sinno võetas nigu umma inemist? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sinnu kästäs ütte tiid käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä' niisama trehvä-äi, sinnä' tulõ nimme minnä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sinnä'-pandasõ soola', näpoga', katõsa vuure pandas ar', sis ütsäs vuur' visatas üle pahemba ola kuvõrd, vai üt's teräkene, sis tõõnõ kõrd ja kolmas' kõrd ka niisama. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sinnä aigo (umbõs aastakka 1380) jääs usotiidüskunna luuminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sinnä essü är ja käve mõtsa pite nika ku õdakuni. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sinnä eurosäädüse nahka omma lännü üte lehmä ja paari tsiaga majapidämise, ja mis viil hullõmb, nuidõ lehmätallitajidõ ja tsiasüütjide eluhimu ja tervüs. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sinnä iks kulus taad muusi! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Sinnä kasvi pütsk nabavarrõ kottalõ mua seest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä kasvi tubakupuhm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä kiisla sisse tsusitas liisnit luitsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä kolisi tä Kanadast 2005. aastal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Sinnä, kon noid kiili om aastasatu vai tuhandit kõnõldu, tull eesti kiil, pandsõ hindä paika, ütles no „võibolla” ja „kasvõi”, tõmbas kirändihindit mahha, näütäs näpuga ja esiki karistas, ku timäst väega pallo müüdä kõnõlda vai kirota. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Sinnä kottalõ umma nu korgõ käsi orrõ ette pantu, kaldä pääl kasus ka suur pedäjä mõz, aigu um nu õigõ illos säält järve pääle kaija, käävä ka Võro saksa sagõhõhe sennä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sinnä_ks mi aja uma kar´a: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/5.html
Sinnä_ks mi püvvä pühäpäävä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/8.html
Sinnä käve susi last imetämäh. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sinnä käävä mehe kokko har’otama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Sinnä käümine ei olõ ju määnegi murõ! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Sinnä küll käivä siidilaiva, Soodomast käivä soolalaiva, Kommorast käivä kaubalaiva. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Sinnä las’k’ kõtuldõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä ma kah väega es taha minnä – a tutkit! http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
`Sinnä ma kõik õmad pihad ärä põrutašin. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Sinnä nakas vanapaaba naist pääle säädmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä olli aastaga 60ne iest ka üts väikene veski ehitedu, midä "Selli-kivis" kutsuti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sinnä olli herräq kokko tulnu juttu ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä olliq ristiq tettü ja kyik, nigu timä jäi joq kui kruustangõ vahelõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä oll kolq versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä oll kuus kosilast pandnu pää arq, tuu oll säitsmes kosilanõ, tuu kuningapoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä om kaq mastõr tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä om tükk aigu tagasi, ku jalgrattaga huulidsa pääl liikmises tull' eksäm' tetä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sinnä om vast 13 aastakka tagasi, ku ma soo unõnäo näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä om vast sada aastakka aigu, ku pidi arq siiä pagõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä oodõti vahtsit võrokeelitsit laulõ, miä olnu rahvalaulu vai rahvaligu laulu moodu perrä tett: näütüses võinu täämbädse ao elost laulda vana kõrralaulu (regilaulu) vormin. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18&Itemid=23
Sinnä pandas nuuq puuq kaq, minga kirstu nõstõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä pandas sisse nii egäpäävä- ku pidosüüke, nii soolatsidõ ku magõhidõ süüke retsepti. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Sinnä pandva rahha jahimehe, maaumanigu ja riik. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Sinnäq jäiq nääq üüses, suurõmb jago liina jäi vinneläisi kätte viil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sinnäq jääs üts osa Karakorami ja Pamiiri mägestikust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Sinnäq kokkotulnuq S'aksa riike valitsõjaq kuulutiq pääle Prantsusmaa allaandmist Prantsusõ-Preisi sõan Wilhelm I S'aksa impeeriumi valitsõjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_S%27aksamaa_luumin%C3%B5
Sinnäq kuuluvaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Sinnäq lämmind kost sisse lää-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sinnäq lätsimigiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Sinnäq lüüdi säntseq pulgakõsõq sisse, et nimäq roovikist ülespoolõ küünü-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sinnäq ol’l muna pääle kirotõt, et ütskiq ei toheq neid munnõ ei tsirku inne puttuq, ku maq tulõ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq om luud Iraani edimäne pääväjovvujaam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Sinnäq pandas popka pistü. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sinnäq panti klaasiq sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
"Sinnäq piät vah't'ma minemä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq pulkõ pääleq panti rooviguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sinnäq saadõti 53 võistlustüüd 32 autori käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Sinnäq säidsesada aastakka tagasi kolm vyyramaa miist tulliq kõrda säädmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq timä lõppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq ts'ompa ku kogonõs vihmavett, syss tuugaq käüdäs silmi mõskmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq tulõ timä vällä kul’atama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq väega kõõ kutsutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnäq üümajalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä saa aastakka 40. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä saijõh nätti siäl, et täll kask värisäs, kõrraga võtt tuo pernaane, haard tuo kasuga, vei aho lõhna pääle, kohe hall arr kütsi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Sinnä sisse astõn kaes edimält vasta Karini maalit pilt umast esäst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Sinnä sõitsõ Kanepi miiskuur – naisi es lubata tuudaigu laulupitto laulma,» selet’ seldsi üts vidäjä, Kanepi segäkoori vanõmb Kottisse Vaike. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sinnä tii pääle t'siuk(u)te, kost t's'ura käüse jah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sinnä timä kotusõhõ ei istu kiäki inne kuut nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä tsusatas latsõkõnõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä tulep üts jõe-saarnane ojakene, mille alguspaik ja imä "vije-haroline läte" remmeskih, om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sinnä tull ka hainaritskas, ja naas jänesega magusahe juttu ajama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Sinnä tulnu inne sannaminekit kimmähe sisse astu, selle et müügil omma asja midä om hää suidsusannan pruuki. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Sinnä tuu tahvado otsakõsõ pääle sääd ta riste pilpa, nii õt tuu tasakaaluh püüsüs. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Sinnä valõte jüväliim sisse; ku pernasõl piimä johtu olõma, valgsõs’ piimä ka sordsukõsõ, sai servätüs paremb.» Nii et taad juuki võit ka leemes kutsu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Sinnä viil visatas mynikõrd andit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä ynnõ arq mingu, koh lambasitaga uss om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä ynnõ mingui kaema, koh om lambasitaga uss paigat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä ütel Jakka-jumala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sinnä ütle-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sino luu-lihast ei piä Jumala syna kaoma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sino lää_ks ma hüvvil hobõsil: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
Sino riik tulguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Sino tahtminõ sündkuq ku taivan, nii ka maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Sint-Truiden ( prantsusõ keelen Saint-Trond ) om liin Belgiän Limburgi provindsi flaami piirkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sint-Truiden
Sinto vai šinto vai sintoism vai šintoism (jaapani keelen 神道; shintō 'kamidõ tii, jumalidõ tii') om jaapani rahva aoluulinõ usk , miä kooni Tõsõ ilmasõa lõponi oll' ka riigiusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sinto
Sinu abi iist tennä*22 mina sinnu väega, et sa mul avitit tare üles tettä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Sinul vaja mäkke minnä". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sin’näq ol’l pant lat’s, mähit kyik’ ilosahe kin’ni ja pant mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sin’näq tuudi timmä kan’dlialt*, a väl’lä tul’l jo uma jala pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sipul. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Sirje om tsirgu ummõlnu linatsõst, tarvitanu tuu man ka rahvarõivaundrugu rõivast ja paklast hiusit. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Sirvastõ bussipiätüse man näimiq ütte vanna miist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Sirvastõga nakas` pääle Vahtsõ-Otepää vald, parajalt suur jupp Tartumaad Kanepi kihlkunna seen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Sirvikallendri (Maavalla kallendri, sirvilavvaq, sirviq) om kallendri , midä tarvitasõq eesti maausolidsõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Sirvikallendrin om vällä pakut õnnõ üts võimalik valik maakeelitsit kuunimmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
Sirvikallendri perrä rehkendedäs aigo Billingeni katastroofist pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Sirvikallendrit and parhilla vällä Maavalla Koda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
«Sirvilaudu tekk’ tä õigõ mitmit,» tiidse Ilme kõnõlda. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Sirvilavva, mink pääle meistrimiis oll’ palotanu ka Võro instituudi logo, toimõnd’ Võrolõ Helduri klassisõsar Teene (Sibula) Ilme, kiä eläs Pärnun. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3441&op=lugu
Sis Kaika Suvõülikoolih Pikäkannul jne. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Sis Kornilius ütel' kunigalõ, õt ma taha-ai suurõmbat aida ehtä ku üte häränaha suurki platsikõsõ ümbre. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis Tarvastu ärrä ütelnu, et miul om vana Ritsu Ants. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis aijas tõp(i)tsõl inemisel kõik rõiva',säläst ar', sis võetas puhta'-rõiva', pandas lind viiga puhta hammõ pääle, sis võetas tuu liud läbi hammõ, sis mõstas tõp(i)st tuu viiga', kõgõ nii altpuult ülespoolõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis aije kuningas tõõsõ ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sisaldas muu hulgan lõunaeestikeelitsit tähtraamadojuttõ (nt. "Heering" (1865), "Üts päiv Dr. Martin Lutheruse elost" (1875) jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Sisaligu tii jätt kah kivi pääle jäle.» http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sis ammohut’ küll viel suudgi, tahtsõ üldä - lasta-as inäp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis and kuningas tälle nahatse [nahkse, nahast tehtud] mõõga ja sääd kärbläse kuningas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis `anti sis papile säält noid urvõ`ossõ ja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Sis arvati, õt ussõ kidsiseminõ võtt ar' käest kidsisemisõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis arvssi, et poisi jutt, a nüüt om tä täüsmiis ja esi poja esä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Sisaski Siiri fondi üts tähtsämpi mõttit om, et ütegi latsõ and tohesi ei jäiä vällä arõndamalda tuuperäst, et vanõmbil olõ-i rahha huviharidusõ iist massa. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Sisaski Siiri kogõmus näütäs, et sääne abi- ja nõvvokeskus saa hinnäst esi är majanda. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Sis aste ta käpikala üle väidse terä, ni soend oll - käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis egäüts õks pand veidükene, kas viis vai katõsõ vai kümme kopkat, kuis kellelgi tengelpung lubasi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis ei olõ' muudo, ko pühi' mõtsa või kohe niäle, koh vohopaadsa' (~ kitsõuibo', soemarä) kasusõ'. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Sis ei olõ inämb päsemist, tulõ minnä lapjuga aialapikõsõlõ sälgä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Sis ei olõ ka tüüjõudu nii pall’o vaia, tulõt uma perrega parõmbidõ toimõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Sis ei olõ parembat api ei arbmist, kui mine latsõga kolmõl neläpäävä õdangul, talo=piiri aija mano, tsusi ja rehi siäl last, niigu siuugu rehitäs, kuna paar tõisi=külä naisi man ollõh küsügu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sis ei putvat katsk ütteainustki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis ei saa sann mõru. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Sisekujondusõ ommaq rikkaq paigapäälitseq serbläseq telnüq kõgõ parõmbidõ Viini kunstnikkõ käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Sis eleti viel tuo ajastak ärr hädäh, vaivah nigu kuagi sai, kül kuoli viel pal`l`o nälgä ärr’ ni muidõ häti kätte, a kiä ello jäi’ nuo päsi ka tõsõ ajastaga hädast, sis veli pööri’ nuo teräkese kasuma, miä maaha oli tetüs saanu, ai’ hulga poigõ kõrvalõ, ni kasvi ega terä pääle puhm üles ja ega kõrrõ ozah ol`l` ka pää, nigu määne vihk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sisemaal om mõõdokas kontinentaalnõ kliima, tuu tähendäs, et suvõq ommaq kuumaq ja talvõq külmäq ja lumitsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Sisemädse haigusõ rohos peetäs ka "urbaviina". http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Sisemäne kõrv om väega kunstlikult luud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Sisemätsest kõrvast lätt üts uus kurku , kummastki kõrvast üts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Siseosan satas 50-100 mm aastagan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Sis es olnu vaia ka noid suuri talgid kokku kutsu, et mõtsu alt ja järvi veerist huulmalda inemiseluumõ visatut prahti kokku kor’ada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sis es olõ kodost inämb midägi alalõ ja veligi oll’ lännü kalmu ala. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
- Sis es taheda inämb essä laskagi ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sisestanud Ave Tupits 2002 Aknõ higi om hüä sammaspoolõ vasta, kui tedä tuoga tõmmata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Edimätsel suvõl tohe-ei latsõlõ vihma pääle laskõ satta, sis saava latsõlõ tedre tähe näo pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Herne=tõbist mõstas piiretüse ja terpendiga, inne hernide pääle tulõkit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Hobõsõ käsin, mis inämbüsi egä hobõsõ edejalgu sisetsel pool om; sedä pruugitas hamba halu vasta, kui tedä palakene hamba pääle pandas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Hõpõ=vesi, mink seeh, kas hõpõ raha vai hõpõ sõlg leoh om, om hüä haigilõ silmile; tege pehmes, ja nakkas parandama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kana sitta peetas umbpalanulõ kõigõ parembas rohos. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Ka “soe=tõbi” om latsõ man üts hirmus viga, kah väikukõnõ suuga hoorikõllõs ja habi, niigu susi mõnt lammast, ehk voonakõist, ja hiidüskelles, hünkelless, nii rängaste et ka rinda saijs suuhõ võtta.- Viga saavat tuost, kui imä rasõkõt=ollõh, kas sutt heidüs, ehk kunagi timä jällgi pääle johus, uma käümä=pääl olõgi aol. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kasuva ja paisõ pääle pandas ka kuort villuga, mis pia mädänema ajasi, et innembi mulk sisse nakkõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Keväjä mõsõ inne mahla juomist suud mahlaga, - sis ei pala kunagi suu pääväga arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Klaas pienüs hõõrdu, om hernih olõvale tsialõ kõigist, kõigõ paremb rohi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Koolja luu arstmises tarvitõdas mitmõ sugutsit arstmisi ja ruohi: mõstas kuolja luud tuo seebiga, minka kuoljat mõsti, vihutas tuo vihaga, minka kuoljat vihuti, vautõdas kuolja käega, ehk matusõ vai kääpä pääl noidõ kivikestega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kelgi kaal haigõ om, lahasku ta silgi pää poolõs, ja pantku haigõ kaala pääle, mähkigu kõvastõ puuvillu ja lämmide villastõ rättega kinni - sis saap abi kõrraga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kelgi nõna verd juosk, pandas tükükene kriiti keele ala, mink läbi vere juoskmine saisma jääs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kelgi puru silmäh om, sis ei olõ ülembit silmä puhastajat kui “vähü kivi”, midä vähü seest löüdäas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kelgi “võpatka” jalah om, see om: kui kelgi sääne paistetunu hädä jaluh om, mis käümiseh hallus om,- sedä kutsutas “võpatkas” (muud nimme tälle ei anda), tuod tossutõdas kana massa ja süämega, tuo läbi lõpvat võpatku arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kellelgi om lats arr kaehtõt, sis ei olõ ülembat ruuht olõmaki: kaksõ olõ katusõst mõni määnü olõ=otsakõnõ, moro päält, koh pallo käüijt om, võta mõni hainakõnõ, tarõ läve alt mõni lapp maad, seka kõik kokko, vala vesi pääle, lasõ arr soistudä - tuust vedelikust muni zilk - abi kõrraga käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kiäki nõglaga küüdse ala ehk sõrmõ otsa tsuskas, ehk ka mõnõ pinnu tsuskas - sis om pakladse rõivaga sautamine kõigõ paremb rõhi, võt valuga kõrraga arr, ja ei lasõ tsuskunul sõrmel mädänemä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui kiäki rieditsel pääväl haigõs jääs, tuost om pelädä et ta ka arr koolõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 2) Kui latsil hiire jälilt leibä laset süvvä, sis ei nakka näil ilmaski hamba valutama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kui latsõl “vaivaja” om, sis ei olõ parembat kui tedä ütsä kuhä=pesä soibaga[?] vaota, midä inne kohegi ristteie pääle voiju[?] kokko kandu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kuu käsnä käe päält ärr ei lää, sis võta suvõl neläpäävä õdagu hainaritsik kinni ja lasõ käsnä purrõ, sis kaosõ käsnä ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Kähri rasiv om tiiskusõ tõbõlisile hüä rohi, tegevat mõnda kogoni terves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Külmi hütsi süvväs ka rohos, kui kellelgi kihu alt vallalõ om ja kostgi muijalt inäp api saa-ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mehiste vaha tarvitõdas mõnõ paistetunu haava pääle, timäga suutõdas ka mõnda umbõst tsuskunu halusat kotust, kohe, kas pind sisse lännü, ehk mõnda muud tiedmata vika saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mitmõki rohitsõsõ ka ummi silmi tuoga, et näid piiritusega mõskva, ehk silmä sisse tsilgutasõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mõni jälle arst hinnäst tõõsõl tiel: tuvvast kostgi mõisast vaat palavat präägo, ja püüdäs sääl seeh võimalikult kuumalt hinnäst haudu, mis ka hüä olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mõni om kuulsas rohos ka tuod tennü, luu valutamise vasta: korjas maa vaklu paari toobi osa kokko, kiet ummussih paah arr, ja and sedä vedelikku, kui kuulust ruoht, abi otsjile, ja tarvitas tedä ka esi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mõnõ, kes kõvva rind=tõpõ põdõva, ja ütessgi rohost inäp api saa-ai, korjasõ imetajide naistõ käest rinnapiimä, kietva tuod üles, ja saavat säält paranemist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mügir lahki lahastult mõnõ kasuva, palmsi ja paisõ pääle panda, tegevat, kas pia mulgu sisse, ehk löövat hädä tagasi, om väkev “vastaline.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Mügra veri om kõigist tohtri rohist kõigõ paremb koolõskõllõmise tõbõ vasta - andvat kõrraga abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Oma sit om ka mõnõlõ hädä kõrral hüägi rohi, nimelt pandas teda umb=palanu pääle, et nahk, nimelt jala talla all, kohe umb=palanu inämbüsi lüö, piä arr habrastusi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Om kellelgi luu=valu, nii et kõik ta kiha “kukrust kandsõni” valu tuld täüs om - sis võetas kusikuklasõ pesä kõiki kusikuklastõga, keedetas katlah üles, pandas ütte tõrdahe, kah nii palavalt kui kihä veidike kand, hinnäst seeh hauudu püüdäs - tuo läbi saavat kõik kihä pehmes, luuvalu jäävät maha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Om latsil “siuu=tõbi” mis timä kihäkese kangõs kisk niigu kusk, ja silmäkeisi pahelde püörd,- sis om imä rasõhõh=ollõh siugu hiitünü, ja latsõli ja inne sündümist uia termü[?] mõni kõrd om ka esä süüd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Om latsil “soiba=tõbi”, mis tuost tulõvat, kui esä latsõ=sünnitämise aigu, kohegi soiba=mulku, ehk soiba poori pääle kusõs,- sis toolõ olõi parembat kustmist ei opi kui otskõ suurõ=tie silla=alusõ kivve, kost pallu rahvast, ööd kui päiva üle käüü, vaotu neidega edimalt last, peräst panõ sanna=kerese pääle, aja näid viil vereväs, panõ vie=sisse, tie tossu, minkpääl last hupata, ja hoija, hüä tükk aigu, viimäte viel mõsõ lats, tuo viega läbi, ja anna kõigõ perä=kõrd tuod vett juvva,- abi om üte kõrraga käeh.- Ent sedä piät õnnõ vana kuu neläpäävä õdangu tettämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Omma latsõl “äijo=kammitsõ” nii et ta ehk küll jo katõ=kolmõ aastaline om, sisgi viel umma jalakõist kohegi panda kõhtaij, ja naa täll kogoni ristetamisi, kaplu lüvveh, all käävä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sisestanud Ave Tupits 2002 Om ütel latsõl “kuräst=ehk kodõst=silmäst” viga saanu,- mindäs arbja mano, kes hulga tulitsit= hütsi kest=torrõ unikohõ pand, latsõ sinnä kõrvali pikka sääd, nink sis ka esi hüdse=tulõ vierde küllüle lask, sääl sobima, posima ja puhkma nakkas,- nink läbi “kaehtusõ=”tõbi, kui tuul= ja sonu, latse mant pakku lätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Opatas ka pini=rasva tiiskusõ tõbõlisile, mis sagedaste avitavat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Paistetunu liikmõ pääle pandas külmä savvi, ja haound piimä; tuo kiskvat kuuma vällä, alandavat paistust. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Pini keele otsah usutas tervüs, kassi keele otsah tõbi olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Pini kusi kidsi vasta, mis mõnikõrd põlvõh om, om kõigõ paremb rohi, kidsist vaivatu liikmõlõ kanebi pakaldõga pääle panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Ravva rossõ om sisemätse valu vasta hüä, kui tedä viega, ehk rõõsa piimäga, sisse juot. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Ravva tossu tegemine, nimelt kaehtõdu lastõlõ, om alaline tuttav rohi, mis saadut vika piagi parandab. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Rinna haigusõ parandusõs pruugitas ka proostat viina tuol moodul: umbõst paari luidsa=tõvve osa viina võetas ja pandas ilmumisi mõnõh kord=anomakõsõh palamah, ja tsilgutõdas sinna piru pääl sulatõdu tsia liha soolalda väke sekkä - rohi valmis, midä rõõsa piimä sisse võttõh, väega hüäs rinna rohos kitetäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Rõõsa piimä lipõ om paremb helü tagasi andja, kui toorõs muna juvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Sanna ruus om süüdele (sügelistele) kõige ülemb rohi, kui sannah ollõh, viht ruusaga kokko pöördäas, ja tuoga sälgä kõrda pite hõõrda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Sarvõ=kaap, mis lehmä sarvi päält laabitas, om lehmile hüä, kellel kusi kinni om jäänü; tege pia vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 “Soe=tõbi” saap latsele, kui imä sutt heidüs, ehk ka soe=hagemist vai undamist kuuld, käüma pääl oleki aigu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Tinapapõr , ja sinine papõr, kohe viel pliiatsiga pääle hõõrutas - nuo omma kaala vai kurgu haigusõ vastu kõigõ paremba roho. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Toorõs kana muna om tuorõlt juvvõh helü tagasi andja, kui ta, kas külmäga arr om lännü, ehk om “susi helü arr võtnu” kui tedä näet ja hullõtat (haet). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Tsia sapp om palanu haava vastu hüä, tege tedä pia terves, ja võt vallu arr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2001 Tsuskaja haiguse vasta om hää, peenikeist klaasi purus hõõruda, nink seda sisse võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Tuost aost saani, kui petroleum, ehk “lambi õõli” vällä tull - om ta lüödüle liikmõlõ, palanulõ haavalõ, kakenulõ hiustõlõ, üts tarvilik ja pruugitav rohi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Vagla pudsu om naisil vana mustinõ kodopulbri, minka koa ummi lastõ hauudunu kotusit üle riputasõ, et naa inäp edesi veritses ei lää, ja arr nakkasõ kuijoma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Vasõ=pulbri, midä vaskraha külest viilitas, om suur abi nõuu, ja rohi, katsgi lännü lamba jajalõ, maha lüödü lehmä sarvõlõ - nuo kasvatasõ kokko. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Verelaskmine, midä sis kõigõ parembas aos arvatas, kui kuu lõpmisele veel kolm päivä puudus om, tuo laigu om vere laskminekõigõ tulusap. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Viel üts rohi rinna haigusõlõ, mida õigõ lajalt pruugitas: võetas ½ tuopi talavoi viina, keedetas paasi toobi osa rõõsä=piimaga üles, midä juvvõh “pikk kühä” ehk “kangõ rüüss'” ku peoga mant võetas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Ave Tupits 2002 Võta läve alusõ muta, kõrba tulõh arr, ja panõ niisama kõrbatult, kõrbadu kasuga = nuusti pääle, ja nii mähi mõlõmba kõrda pite ümbre kaala - sis saavat abi (vist usu perrä) egakõrd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestanud Mare Kalda Mul om naane võet Sergast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Alaotsa Mikolõ ol'l kroonupääl ant pühä kiri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Annuhvri ja Piitre paastiq Mõlah, üts ütel pool uija, tõõnõ tõõsõl puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Annõpäivä üldäs kusipääväst, et Ann kusõs arq pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ediq määne pühä eläs’ meresaarõh hyndsa rahvagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Eestimaalt käveq suurõ viinavooriq Porkovahe, Pihkva taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli kolq veljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli miis naas'egaq ja tarõtütrik jaq es olõ näil ütte lastkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli miis naasegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elliq teeda ja paaba katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elliq teeda paabagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli teeda ja paaba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli tütär ja poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli vaenõ veli ja rikas veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Elli veli sysarõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Essütäjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Essütäjä om vanapagana poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Esäle peeti pomkit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Esäl ol'l üts poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Esä ol’l lännüq kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hahaq ja valsuq pilveq, nooq kääväq madalast, hõl’osõq tuulõgaq - vahel lagovasõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Halva käest ommaq kyik vikahtiq, tsirbi, adraq ja kõõq riistaq saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hedota Ann nägi Voronitsa järve veereh lõunavaihõ, ku rõivit mõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hedota esä jalq oll lännü pühäpäävä hommogu kar’a mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hilanamäel Ol'oksa Mikit käve kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hooma naase poig oll nännü unõh, ku imä kuuli arq, et ütel, et nõstkõ minnu ka ülest, ma olõ väega madalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Hopõn’ ol’l varsaga öüd’sih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Hüäq hingliq jaq halvaq hingliq tapliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Il'kandra elli mõtsah samblõtsõh salasikõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ilja Migulaga käveq maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Iljä ja Mikul' käveq maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ilmah om kolq kõõ rassõmbat asja: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Il’kandra ül’däss Meremäe miis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Imäl ol’l ütesä poiga ja üts tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Inne sõta olõ-õs pallo aigu aotähte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Innevanasst väega kõvastõ paastõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Irboska om vägimehel tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ivanaskorona, tuu om Krystusõ ris’tesä surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Jalki vanatütrik Luhamaa poolõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Jummal' elli edimält Vanapoganagaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Jummal’-armul käümine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Jüri oll ülnü, et mullõ kiitkui, ei küdsakui, a pühhä pidäge kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Jüripäävä hummogu aet’i eläjä kesä pääle, viidi hobõsõ ka sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Jüripääväst kats nädälit om keväjäne migulapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kahr ai mõtsa pite rebäst takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kahr ja susi ommaq puhtaq eläjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kahr om vanast-tütrikusst saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kaokaibja selet' miq puul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kapstmaarjapääväst nelli nädälit pääle om jüripäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kapstmaarjapäävä süvväs mett ja viina juvvas vereväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kapstmaar’a kerigu saina pääl om Maar’a kergo pääl istus ja hin’gli and täl’le lil’li, üt’les, et sust sün’nüs jumalalõ hüämiil’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kardohkavõtmise aigo om sügüsene mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kar’usõlõ anda-as lihavyytõ edimätse pühi lihha, nakkai susi lambit saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Katskümmend nelli aastakka ol’l syjamiis syjah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kats pernaist väega tülüstiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kats veljä ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kiä om tütrikul lats arq hukat, syss nuuq ommaqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kohe naq ristiq vetoreede kääväq koh ta vetotsässon om, sääl olli inne ka kyik mõtsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kolm käsku om vaija pitä arq, syss lätt elo korda: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kolm nädälit pääle mihkli tulõ mitrosk, hingmälehtüspäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kolm poiskõst lätsiq puulpäävä õdagu sanna lähkohe vah't'ma, et vanatun't tulõ sanna magama, miq võta kübärä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kolmõkesi vele olli ja üts sysar oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kolmõkäega Pühä-Maarja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Krystos oll lännü kar’ast müüdä ja oll küsünü kar’alatsikõsõ käest tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Krystos pagõsi kyiki arq, ku timmä vaivajaq vaivsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Krystus käve ka ihovalla maad pit’e; sõgõhhile tek’k sil’mäq ja kõvõraq õgvõn’d arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Krystus käve maad pit’e, kat’stõis’küme sulast ol’l täl muidogi üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Eeva Aadamiga elli ja jo vanaq olliq, syss Essä ütel perrele, et ku teil vanamees koolõs arq, syss ülge mullõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Jummal tekk inemise, syss halval oll väega timä pääle süä, et mis timä tälle es oppa nuid synnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Jummal’ lõi Aadama ja Jeeva, syss siug vei nimäq patu sisse ja tuust sai kyik ilm patu sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Krystos sai vaivust vallalõ, syss läts põrgohe halva käest hingi küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Petseri mastõrat tetti, mi vanaimä kynõli, et inne olli valu suurõq mõtsaq ja oroq ja pedäjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Saalesa kerikut ehiteti, syss ka visati suurt vasarat Pihkvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku Vinskih kar'ah käve, syss näi, suu veereh kadajapuhma pääl istõ tütrik, verrev hius, vereväq rõivaq, otsaniq pikk hius ol'l, har'agaq sugõ pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kua kunigas usuus õigõt usku, nigu pagana usku ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku edimätseq kaaatsaq ummõldi kosja minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku hüä aestak, syss nakkasõq sõglaq, koodiq talsipühis maaha käüma, a ku kehv aestak, syss jääseq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis Halv Noa laiva sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis Miiksehe Jaan ja Piitre saiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis Pühä-Maarja sündü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis kaupa vaeldõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis meil pomkit peetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis niidü mätlikatsis sai? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuis soendus arq tagasi läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kuis timä (Mikul’) arhereiast sai. tuul maal kuuli arherei arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku kapstmaarjapäävä hommogu om kahutõt, syss saa hüä suvi, ku sula, syss vihmanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku latsõkõnõ nakkas sündümä ja kergehe tulõi arq, syss kutsutas õks vananaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kullatsõ kossagaq Nasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku mastyrat naati Petserihe tegemä, syss võta kas ku pallo rahha, vai ruhmikuga, õks sai üte pallo, kolq marki, kyigilõ pääväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku ma viil kotoh el’li, syss suurõh paastuh pühäpäävä hummogu vanaesä tul’l üles, mõs’k suu arq, pan’d kün’dle palama, hiit ris’ti ette, kumar’d jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku mi naksi säält vanast kotussõst väl’lä tulõma, ma esiq umast pääst pei suurõ pallusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku mul viil soo peremiis’ el’li, syss näi ma üt’skõrd unõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku naane om rasõvat, syss või-i ubinit puuhu panda, muido nakkas lats paisit kandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku noq syaq ol’liq, syss ol’l imetimpa ka ka siih mastõra pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ku olt hüä usugaq, syss saa abi (ristikäigust). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku papp hiit latsõ hiusõkõsõsq ristmise aigo vii pääle, syss kaeq, ku põhja läävä, syss koolõs lats ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuq Jummal inemise tekk valmist arq, syss tä pan’d tuu sauõtsõ kujo kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ku rügä häitses, syss üldäs, et Jummal kaditas rükä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuuljal vaija küüdsealutsõq, kõrvamulguq ja varbavaihhõq häste puhtas mõskõ, muido tõõsõh ilmah om häpe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuu om pääväle vaeldusõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuu om umma muudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuurõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kuutsina mõisah oll väega pallo haahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kygõ ilma pühile anti praasnikka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kyigih usõh ol’l Eesus arq, kyigist tul’l arq vällä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kynõldas, et Vinski kalmõhtõ pääl om mitu püttü kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kynõldi, et Hõpõuja (vt. ka nr. 226) veereh om olnuq per’ve seeh üt’s kel’dre ja kel’dre us’s om olnuq vallalõ ja sääl ommaq olnuq kullapütüq ja pini om iih hahilih olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Kõiv, üldäs, om tütrikust kasunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kõõ kynõldi, et mastõra oosõq lääväq Kiiovahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner (Külapraasnik nahtsipäeval Raakvakolgas.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Küläpoisi vei kihla, et kes julgõs ar keresest üüse üte kivi tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Küündlepäivä jäi noq (27. jaanuaril) kolm nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Küündlepää lätt külmäsüä lahki ja mämm (tuu om ta kahr) käänd tõõsõ küle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Labõritsah oll pümme paabakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Latsõq ol'liq lännüq lauta hullama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Lihavyytõh kyigilõ annat muna, syss pühäselavvakõsõ pääle ka pant üt’ekese - nigu ilos’ass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Lihavyytõ pühist kats nädälit edesi om os’apäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Liisna pallo ikmine olõi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Linnu hoiti kõ tuust pääväst suki, et tsia lääväq kõrda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Logosavitsa om Petseri Pühä-Maarja tütär mehele ant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Luhamaal Natalkina suu pääl ommaq põhjalda lätteq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Lykovah ol'l üts lats toonu arq tõõsõ talo poolt noorikukõsõ (nuku), käknüq kõlgusõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Lytina külä man om les'o muudu kivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Läsk naane elli pojaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Läts miis Juudakundu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Läts miis mõtsa, essü arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Läts üts tütrik solgast rätti mõskma jyy viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Lääväq jal pala maad, ni san’dikõnõ pallõs väega tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Lääväq pala maad edisi, tüt’rek hukkas mõtsah last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Maa üldäs, sais vaalaskala pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Makaari kah egiipetski palo pääl passat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Makavei om maarjapaastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Makavei om tuu, koh nuq säit’semekese veleq oosõh el’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Makaveipääväl ristitäs ker’kuh vesi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ma lätsi toona meheimäga ristipäävä Petserihe ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ma näi uma silmägaq rehepappi, ku olli katsa aastanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ma olõ vannatun'ti pessnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ma ol’li säit’sme aastaga vannu, ku imä naq (eeltoodud laulud) mullõ opas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ma ol’li umah kotoh, syss meil kadonu imä, meil olõõs kedä koolnuki, a pomkalauda õga aasta peet’i, um’mi eläjide pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mat’vei ol’l nel’liküm’mend aastakka haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mehel kuuliq kyik latsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mehel ol’l tii pääl län’nüq kuurma üm’bre mutta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mehel ol’l väegaq tark naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mehel varastõdi hopõn arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Meil mõr’sja k’äu ka podruskidega Nahtsõt kumardamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Meil ommaq pühäq palgõkõsõ nukah, kohe kumardaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mi el’li üt’evahe Irboska puul, Alaotsa külä ligi. tul’limi siiäq, pals’si kõõ jumalat, et jummal’ meid avitasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Migulat pallõt, syss Mikul’ avitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Migulat tahet’i ar tappa, kõõ õks nooq kiä usuus jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mihklipäivi om kats, maamihkli ja vinnemihkli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miis leppe aastas sulasõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miis leppe papi mano sulasõs, et kua vihanõs inne arq, tuul säläst rihm nahka maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miis lätt järve viirt pite lämmä päävaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul' om meile suur abimiis väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul armas’t vaest, a Ilja rikast, et vaene miis tulõ kerkohe, pand tingälitse küündle, niq arqki kitt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul ja rüüvliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ jaq Iljä küsseq kündjä käest, kuas meist paremb om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ ku sün’dü, syss kolq päivä sais’ ris’tmise vii seeh, es olõq täl’le hoit’jit vaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ lät’s Kas’janiga ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ oll ülnü, et mullõ kiitke kiislat ja küdsäge piirakut, hot’ tüüd ka tekke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ oll ülnü tuud kaq, et kiä inne minnu käü arq rüänurmõ ikkõh, tuud ma inämb praavidai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mikul’ Üriga lät’siq tiid pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mikul’, Üri ja Iljä käve maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mille piimä pallo viile lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miq esä niit' kalmõhtõ man suurõ tammõ man ris't'khaina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Miq külä el’li üt’evahe väega häs’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miq lätsi latsõh kalmõhtõ pääle haina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Miq olli säksa syja aigu öüdsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Miq saai jumalat pallõldaq, et mi olõ jumalast kavvõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mis kuuõ nädäli seeh pääle maahasaatmist jõvvat anda vaesile, tuu saa viil kyik tälle hingelavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mis meil taa Uibo talo, rikas talo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mis meil tah suu pääl naq Ilkandra kingoq, koh temä elli, Pühä Ilkandra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mis tuu mõtsast vasta hõikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mitroskipäiv om pühä Miitra jaost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mi umma nulka võt’i kõõ suvisõpühi mastõrast pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mu imä näkk soendikku kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mul ainus uno ol'l syjah katskümmend viis aatakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mul esä käve Ungavitsah kar'ah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul ol’l päält viieküm’ne aastaga jala pääl imäpuust k’äsõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul ommaq rynnaq kah sään’dse haigõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul tuu hädä omgi, et ma tük’i väega roobitsõja olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul uma sysar’ ol’l tüt’rigukõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul um ka uma nimeline puusl’ikõnõ ostõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mul uno ku alait rükä põimaq, võt’t mähäs’ pühäse rät’i sisse, vei ka sin’näq nurmõ viirde pan’d. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mu min’ni pöhen’d vahtsõt tarrõ minevaasta, syss pan’d ka Nahtsile ruublitükü verevä niidiga kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Muq maamalõ näüdäti unõh, et kana istõ kalmõhõtõmäel sebenkide pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mustõh muuhavah naane tul’l lehmi nüssmäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mu velenaane las’k’ aija edimätse mehe linaläppu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Määntsel nädälipääväl kapstmaarjapäiv om, tuul pääväl alostagui määnestki tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Mõlah ol’l üt’s pap’p, timmä õkva kutsut’i Kos’selkahe ja sääl rikka küläq kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Mõla kerik om küla lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Nahtsi kaq naas’ noorõh iäh kaema, et patanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Naistõrahva mastõrast Narva l’ähkost k’äu üt’s Jelisarja pühäne miq kolka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Nel’li aastakka ol’li ma haigõ noorikõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner No inämb t´s’ässonit vahtsõst ei ehitedäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Noja tekk laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner No ommaq jo pap’iq nii ahnõq ku võtak’iiq t’aaganat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Novgorodah ol'l Rüürik kuningas, Kiiovah Siineus jaq Irboskah Troovor', kolmõkeseq velitseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Nulgaesänd, tuu om niguq taaras’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Näi ma toona unõh, et Taeluvah kerigu läve kottal ol’l puiõ-aiah kat’s kaivo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner N’uud om õigus õgal üt’el, syss (s.o. vanasti) ol’l õigus esä käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oigõ viiga mõstas latsõkõnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol'l rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol'l üts vaenõ miis, tõõnõ rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Olliq katõkese kar’usõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Olliq kolmõkese veleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Olliq meheq haina man üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll kolq tütärt imäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll kuningas ja kuninga tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll kuningatütär jaq olliq täl tsuvvaq jalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll mustõ syss paabakõnõ ja teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll rikas peremiis ja vaene peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll väega vaenõ mees. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üteh majah pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üts kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üts paabakõnõ ja paabal oll pujakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üts rüüvli, ilmah elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üts tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oll üts vaenõ tsurakõnõ, käve ilma pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Olohkovah oll nõidu mõistja koolnu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol’l esäl katstõist poiga, kanamunõst havvuduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ol’liq jal katõkese velidseq. üt’s veli ol’l rikas, tõõnõ vaenõ. vaesõl velel pal’lo lat’si, rikkal olõõs üt’tegi last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ol’l jal miis’ tiiveereh kün’dnüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol’l miis ja naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol’l miis vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol’l naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ol’l üts illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ol’l üt’s vaenõ pois’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Oudakei ol’l olnuq suur huur, suur lits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Paabapäiv om kest paastu nel’ädäl nädälil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Paan’akõnõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pan’gavitsa ka üt’s rikas miis’ vidi kerigu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Peräst jalq vihhas’ kuningas tapõl’ Pihkva all roodsiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Petseri Pühä-Maarjal om Lagosavitsah sysar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Petserihe tetti kõõ edimäne Pühä Maarja kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Petseri puhadelnjäh ol'l üts vana paabakõnõ koolnuq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pet’sereh Paasa all om üt’s puusl’i, toolõ pan’ti kün’nel’, ku latsõq kasuuiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pet’sereh ommaq kuniga vankre ja vangõrdõ all om mado. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pihkva Imäjiu silla pääl tulnuq üt’e üüse sillavahilõ mano, et kas sul om kattõ ris’ti, annaq mullõ ris’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pihkvah, kohe om tett kerik pühä Troets, sääl sais' kõõ kolq valutulpa jõgõ perve pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pihkvah lei üt’e Jumalaimä t’s`ässona piksega palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pihkvah ol’l üt’el jalg haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pihkva poolõ nin’näq, sääl ol’l väikene t’s´ässonakõnõ, kerik ka man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Piitre Annuhvrigaq olliq Mõlah, suurõh mõtsah, passadiq mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Piitre Paaligaq ommaq Jumalal tulõkibõnast lüüdüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pini las’k’ halva paradiisi-aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pininyna rahvas, tuu eläs eläs Põhjamaal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Podlasõh käve üts naane pääle perre latsõgaq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Puravitsa küläh jalq üts 13-aastanõ poiskõnõ tul'l jalq koolust ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Puravitsast üt’s vanainemine kynõli, et kol’ aastakka näil üt’s tüt’rik põs’si. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Päiv hälgetäs - tuu üldäs om sääne aig - inne haina häitsemist, ku ta hälgetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Päiv kao-oi kunagi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Päiv om määne tulõ mägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Päivä var’atas ja kuud var’atas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle annõ tulõ suur maarjapäiv, pühä Maarja surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle jaani viis päivä om piitrepäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle migulapäivä tulõ suur ristipäiv, väega kõva pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle piitret kolq nädälit om jakapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle suvisõpühi tõõsõ nädäli om lujapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pääle väiku maarjapäävä tulõ vissenja, suur pühä väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Päätnits käve jalq kivi pää pääl uma eloiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Päät’nitsa kerigu kottal ol’liq kar’usõ saisatanu eläjit sääl tuu plat’si pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Päät’nits sai tuud muudu: nimäq ol’liq jumalaus’kja inemiseq - tütär’ ja esä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Põrgu ei olõ alumatsõ maa pääl, a om õks miq uma maa seeh, ynnõ süvembäh om sääl, koh miq umaq kooluq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Põrgu olõi maa seeh joht, vanast kynõldi, et ol’l maa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pühä Annõkõnõ ka el’li uma mehegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pühä Il’kandra passat’ uma iä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pühä-Maarja kaq kygõ näüs, ku sõda lätt taplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pühä-Maar’a imäl olõõs lat’si kedägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Pühä-Maar’ja kihä om kah taivahe võõdõt kolmadal pääväl pääle matmise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pühä Mikul ja Katsjaan lätsi Jumala ette minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Pühä Mikul’ ol’l suur piiskup jaq tagavarra hindäl es piäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Raadovits om nätäl’ pääle lihavyytõ tuul tõõsõpääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Radaja mehe tütär kägist hindä arq, syss oll näüdänü unõh, et ku mullõ palvust peetäs, vai keriku aigu, syss kõ minnu veeldäs, ku naq esiq lääväq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Rahvas kynõlas, et Pet’sereh taa Pühä-Maar’a ker’k, taa ol’l saanuq niimuudu, et tsiga tsungõ ja tul’l ris’ti ots väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Rasõvat ku olt, syss olõi hüä tetri heitüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Riia all tapliq kats kuningat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Rikas kaupmiis’ ol’l ja jäi timä vaesõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Rikas miis uut’ Jumalat kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Rikkal mehel ol'l illos' näidsik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Rikkal mehel oll pini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ris’tega Pihkvahe lät’si, ku tõõsõga kynõlama naksiq, arki jäiq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ruugakorjamine ol’l jal sedämuudu: kiä ol’l naas’emiis’ ja ol’l lat’si, tuu käest mõõt ruk’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Räüsäpäiv om päält keväjädse migulapäävä kolmadal pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saagovin om paastu puulpäiv, perämäne lihasöögi päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saagovin om talsipühi paastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saal'es'a kerik om Irboska puult tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saal’es’a papi mano käve mustlanõ kõõ hainu küsümäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saavapäiv om Migula esä nimepäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Sandra küläh naane läts nulka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Saptja küläh ol'l jäänü üts naistõrahvas pümehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Satserinna kerigu jao pääl löüti Paraskovja nimeline pühäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Sat’serinna kerigu l’ähkoh kattõ üt’el latsõnkõnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Siberih läts sodlat ratsala mõtsu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Siih ol’liq ka vanast väega kõhnaq aoq olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Siih ol’liq kyik’ puusta maaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Siih veereh oll vanal aigu üts arst, Andri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Sinitsirk om jutusõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Soldat ol'l posti pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Soosama Riis’kova külä - kolküm’end tiinu maad tahtsõ anda Tuulen’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Sorokasvetta peetäs selle, et nellikümmend poostanikka peiq vinne usku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Sorokasvetta peetäs selle, et 44 pühämiist ol'l tõugat iämulku järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Susi ja hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Suurõh paastuh om poorna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Suurõmaarjapäävä om ka väega kallis pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Suurõst maarjapääväst jääs väikohe maarjapäivä pool nel’ät nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Sünnütämine om mynõl pallo rassõmb ku tõõsõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Taa puuvõismõ lamp om ostõt määne kolküm’mend aastat tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Taeluva meheq ommaq nännüq unõht, et alapuul ker’kut, koh tuu üt’s suur’ tuum’ uja pääl, sääl om kolm pütütäüt kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Taivah om õga inemise jaost täht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Taivas om kõvõmbat jako, selle om sinine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Taivas pöörüs’ üüsetsel aol kuvõrra, a päivä sais paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Talsipühist komõ nädäli peräst om tennispäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tennispääväl tohei präätä, et tsia soolikit keerutat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Tiilige külä om kygõ vanõmb külä Luhamaal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Truba miis nurmõ pääl kündse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tsigandilõ olõi patt andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tsirgupäiv om ka poorna ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ts’ängu An’dre, üt’s vana pap’p mastõrah el’li, tuu selet’, et ol’li ma Ostrovah ris’tegaq, nisaata üt’s veli olnuq väega rikas, tõõnõ vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tuhapäiv om suurõpaastu edimätse kolmapäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tulõq olli lännü vanast kokko kynõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tulõ vanast kynõli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tuud olõ kuulnuq, et ilm sais kolmõ tulba pääl . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tuu inemine üldäs’ viil eloh ollõv, kink maja mano Krystus läts puhkama, ku umma risti vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tuusama tammõ mano üts naane aiq miist, et min kaibma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tuvikõist om patt tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Täht kaq om, mis tä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Tõõnõ imetimp ol’l Il’kandraga tuu, et timä, koh tä sääl palo pääl passat’, tä käve säält Pihkvahe Troetsahe jummal’ armulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tõõnõ miis jalq lugi kõõ pohorooditsa mol’t’vat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tütrikuq lihasöögi aigu käve kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Tütärlats sai täüstütrikus, kua ol’l tsäbärämb tuu enne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ulaspäiv om maasenitsa neläpäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Uma imä ja ristämm ei võiq latsõ pääle halvastõ üldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ungavitsa Temme tap'p hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ungavitsa oro kaldõ pääl ol’l hähn suurõh mahlakõoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Urbõpäävä vaija enne päävä nõsõngut neelähütä urbõkõnõ tsälkmäldä alla, syss püsüt suvõl vii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vaenõ miis lännüq, et vaija poig karja andaq, vei poja liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vaenõq veli ja rikas veli elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Valgõtsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanaimä kynõli, et oll sügüselt lumõkõnõ maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanakurat om pant ahilide otsa kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanaq sitaq niidü pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast Miiksi puuti käve, syss näi ku kaupmehel ol’l võet silke seest vällä üte poolõga kala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast Pihkva poolõ oll ilm vallalõ, syss Jummal hoidku, mis naid röövlit käve ja hobõsit varastõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanast Pühä-Maar’a om Kiiovast paenuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast elliq mõtsah Jumala passatajit ja röövlit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast kattõ ütel mehel raha arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast kuuli tütrigul imä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast käve raha lehmäh kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast läts Jeesus ütest pajast müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast läts Popkova miis keskpäävä aigo üle suurtii hobõstõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast lätsi kolq meest vesilde hinge paika arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast läts nulganaane sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast mõrsja sõitsõ kosilasõga hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast ol'l üts õigõ kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast oll halvu ristiinemistega poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast olli kõ naq iloq vai igri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast oll säitse veljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanast ol’l Varvala päiv, tuu ol’ näide pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanast ol’liq kolmõkese velidseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanast ol’l kunigit pal’lo, syss ol’l Vahtsõliina man kah üt’s kunigas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanast ol’l rahvas ka tõist muudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vanast talsipühi lihavyytõga poonitiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vanust kir’ost ol’l löüt, et Säpinä t’s´ässona mano ollõv raha pant. tul’liq siiäq üt’eq ot’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Varas ol’l varastanuq Krystusõ süäme raudnagla arq, nigu saanu-us tälle süämehe lüvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Varvalal esä ragi sanna, sanna tsäpändedi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Varõstõ küläh meil ris’timä vannõ ar ris’titüt’re. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vedernika all ol'l väikene järvekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Veli sõsarõga elli katõkesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vereväq tulbaq taiva pääl, nuuq tähendäseq syja tapõluisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vihhas kuningas käve Pihkvahe sõta kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vihhas’ kuningas tapõl’ Riia all säidse aestakka roodsigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Viidi tütrik hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Viina kaq Jummal las’k’ tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Viis päivä pääle jakapäävä tulõ annõpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vindläseq palotasõq maasenitsa õdagu aiamaa pääl olgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vinnemaa ol’l vanast väegaq väikene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Vin’ne rahvas ol’l õks väega jaumalaus’kja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vissenjah lääväq hussiq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vissenjast jääs nätäl’ il’kandrahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vymmorski mäe pääl tul’l vaesõlõ mehele mano ja ütel’, et ma olõ rahahoitja, ma või andaq sullõ kaq rahha võlgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vyssakos ol’l’ Migulaga lännü tiid pite ja mehel ol’l’ jäänü kuurma mutta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Vyssakos ol’l’ ja ol’l Mikul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner 12. nädälih om Al’akseipäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Äi om halva syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Õgah taloh om laudah huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Õga inemise jaos om taivah tähekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Õgal inemisel om kats angelit, tõõnõ tõõsõ käe puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üldäs, et maa seeh om enämb rahha ku maa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ümbre kalmõhtõ om nätt, ku kirriv lehm käve joostõlõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Ürri oodõt’i syast kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ütehpaigah ol'l jalq imäle aastagalauda peet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ütehtõiskümnendäh nädälih talsipühist om sorokasvet, tsirgupäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ütel tsural ol'l vaenõ mõrsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts Oka nimega tütrik, aestakka 25 vana, kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts jalq mõtsah paas’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts kuningas käve vol’na rõivih sõta pite ja liinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts mees an’d’ tõõsõlõ rahha võlgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts miis elli arq kotoh pia uma iä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts miis kiit' reheh vaara. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts miis pan'd' mõtsah palki pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts miis võt’t rahapuugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts naane käve kõ ilda sanna pääle päävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts naane tul'l tõist ker'kohe kutsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts ol’l suur varas väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts ol’l syjasuurõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts paas’t’ja jalq paas’t’ kolmkümmend aestakka Mõla oroh mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts poiss tahtsõ ilosat naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts poiss tahtsõ pilli mängmä oppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts soldat käve õga õdagu mõrsja poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts syjamiis oll väega julgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts tütrik tahtsõ arq last hukadaq jo ine sündumist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts tütrik tull tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts vanaimä ol'l, käve paabast (ämmamooriks). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts vanapaaba istõ kao veere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üts vuur olõ vannasitakõist uma silmäga nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Ütte jalq kynõldi, et oll tarõh kapp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’e mehega jal ol’l Mikul’ sõbõr olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’e ol’liq tür’mäh jal kyik’ jumalaus’kjaq, a pokan’ usk piinas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’evoori lät’s Ostrova liin palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’e üüse ma näi umma hin’ge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’s Kirbu Karas`sim, tuu ol’l meil siih jovvukas miis’, kui Kalava, kullõldi timmä väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’skõrd ku tuu aaria aig ol’l, aeti’ sabor kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’s syamiis’ siist lät’s kotost sõtta tagasi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(1940) Sisestanud Ülle Kärner Üt’te rikast miist kynõldi, et käve vyyral maal ja tõi säält rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestanud Ülle Kärner Üüse mindäs ussõ magama, hot’ kest murro ägli pääle, syss nakkai kirbuq purõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisestas Ave Tupits 2001 Kurgu ja kaala haiguse vasta om hää hiire sitt, ja mesi kokko tambida, nink pääle panda, ja peräst ka süvvägi, kui muido ei mõo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Harak aidan, hand vällän? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Härg maka, massa liigusõ? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Imä kõvõr, esä kõvõr, poig õkva jo verejooja? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Kahara pääga poisikõnõ aja mõtsast tsiku vällä? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Kats orrõ täüt valgiid kannu? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Küläpini kükütäs, lugõ taivatähti? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Miis lätt mõtsa, naanõ napa müüdä sällän? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Mulk mulgu vasta, tsuska sisse. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Must ku hüdsi, tsung ku tsiga, lindas ku lind? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Nahanõ püss, tuulinõ luut, kanda lastas, ninasa lätt? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Neli hobõst sikasõ, viies juusk ümbre talli? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Neli neitsid kusõsõ ütte kanni sisse? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Neli suu sumpjat, kats taiva kaejat? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Otsast ora, keskest kerä, takast tarulaud? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Säält sõit suur sõda, kost ei mahu kassi saba? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Tsiberigu, tsäberigu mäe küllen küküsillõ? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Tsiga pussus läbi har'astõ? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Valgõ kivikene aida all? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Vanamiis nulgan, titt peon? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Vana taarik tarõ takan, sada pulka persen? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Verrev rakakõnõ hauk läbi luudsõ aia? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Vähämb ku kirp, rassõp ku härg? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Kontrollis, redigeeris Mare Kõiva Üts hiir, kats handa? http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sisestas USN Taiva-kastõst kõnõlõva naa, et suvitsõ lämmä aoga maa-higonõvat, nink hinne seest hämmeht, ku' higi-pisarit iho-seest, na ega haina ja lillikese pääle vällä ajavat, suurõ suvitsõ palava-sunnil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sisestas USN sellest nimitedüst järvest um suurõ kraavi läbi üts väikene järv tekünü midä linnas järves kutsutas ja see järv ollõv sellest hinnele selle nime tallõst saanu selles vallas olli vanast üts miis elänü nimega tannõ linnas ja see miis olli ollu ka sääne nõid tüüd timä midägi es olõ visnü tettä muud kui Käve niisama valda pitteh koh iäle valla seeh mändsegi pidosi olliva siäl olli timä edimene ilma et timä viis kutsmist olõs uutnu egä perre miis kohe timä pidosihe läts pidi tedä pelgämä ja häbentellemä hüäsde süvvä ja viina andma kui tuud es tii sis olli jälle asi halvastõ ja nõi jälle midägi ärä ja kohe timä valla seeh iäle saaja läts siäl pidi tälle noorik edimätses üüs maada andma kui tuud e tii sis nõid noorõ paari ärä soendis viimäde olli sell mehel umal külä mehel poig naanu naist võtma sis olli selle poisi esä sugulasdõga nõu ütte pidänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sisest om nõna üte nahaga voodõrdõt, miä silmist alla tulõvidõ pisaridõ ja mitmõst näärmest vällähimmitsevä nõnalimo läbi alasi niiskõ saa hoiõtus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Sis, et sääl om rahha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sisgi es võta nooremb käle säält roidugi, ja ta jõhmits ütsinda terve voona nahka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sisgi jutustas mulle üts Poksa külä Seto, nimega Mihail Andreivits (Petseri vallast, 74 a. v.), et ta mõne kümne konna aasta iest üte tutva mehega, kes vije harolist lätet tiednu, sääl raha otsman käünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sisgi tälle tohtri säänest ruuht, mis tedä õks sugukõsõ kergütäs, ütte ruuht sisse juvva, tõist päält määri, kõõ kihä üle, zõõri-ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sis haardnu' naha ja lännu' jälki mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis haardõ ta latsõ üskä ja juuske kodo, oll ta tost soe võimust vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis halgahtu miilde Kreeka-hädä. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Sis heit imä tõsele jo käega, ütel, et saa ai sust nii joht määnestgi naase võtjat, suka tihka ai inab nu ma rahva silmigi minnä, sa jo ajat muul rahval söögi man süäme kuräs, sünnü üi sa muidõga üteh süömägi, ammugi vie muijalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis heitö q õks sääl ese ne ime. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Sis hiitü poiss ärä, naksi kaema, mia lapis??? http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Sis hot' ku vihhas pini om, sis ei tii' midäge'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Sis hõigas poig appi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis hõigas´ kolmõ tütteret: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Sis hõoksi, et tulõ vällä, kiä ahah olt! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis ilmusi üits vanamiis tema manu, tuu ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Sis imä oll´ iks imä, muud ei miskit. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
«Sis inemine tiid, et taa ei olõ suvõkodu, ja om valmis, et talu man om pini kah,» ütel’ Celia. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sis inne 37 saa-ai' 38 mu' kätte, ku kolm paari ravvatsit 39 saapit ja kolm ravvast keppi ar' kulutat ja kolm kullast ubinat 40 ar' ürät 41 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sis ist(u)te süümä ja kaete, kes sinnä' lõpõtusõ mano tulõva'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis jo ko häräle juvva' sai, sis nellikümmend kalla ja nellikümmend tsirko käändvä' jo kõik nõna' siiä' poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis joosi kõik kardokat maaha pandma – löüdse «kullamulgu». http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Sis juussõ naabrimiis pall’a kihä ja pallidõ jalguga timä mano. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Sis jäigi kodo ni õkvalt jäi sovhoosi man üts´ mõtsavahikotus vabast. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sis jäi kyik vakka tüküs aos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Sis jäll ütel härg oihkih hobõsõlõ, et kae nuh, kas ma ütle es, et avita ai sääne säädlemine, mis mullõ nu sai, et ma haigõs panni, nu anti nuijaga külge piteh, a vidämä ka iks piät. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis jäteti järgi, ol´l mäng lõpnu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis jätt puuk käümise maaha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Sis jääp temä põdema ja surep. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis kaabanut Juhan kõrda kats kolm käega, ja rahakarbikõnõ oll käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis kaete perrä, koes tä lätt. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis kaibas puuk kohtohe - ja ku miis kohtu pääle läts, sis tull kah puuk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Sis kaije*17 härg maha poole ja näije*18 tare nukan mulgukeist, kost reinuvader pääd vällä tsusas*19. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Sis kai perrä ja naksi kasvatama, timahava omma mul Eesti sortõst Mato, Terma ja Varto. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Sis kai poig sälä taadõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis kai see poig, et kedagi tarõh es näe, võtt timä sedä süüki ja maits. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siska kirot võrokiilsid luulõtuisi ja aolehile artiklid. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
- Sis kaove käsnä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Sis karas’ Lembitüle miilde, et timä esä roobits’ nahka tünnüküle pääl. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Sis kas`k`kaarna mehel lastu taadõ visada, tuo visas ja sis sai tuostsamast lastukõsõst põhatu suur ni paks tammõ mõts, nigu kuigi läbi päse es, olõ õs ka viert es otsa nätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis kasuse hää erne. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Sis katõ timä ärr, a veitü ao peräst naaskõigilt puolt kusikuklaisi kokko tulemä nigu mustõt õnnõ, nuo muudgu käsi mehel parsilõ minnä ni maaha õnnõ aija, kusikuklase võti’ hulgahna tüö ette, egaüz haard kõrrõkõsõ, kõdridsi’ terä pää seest vällä, kanni terä’ esi unikuhe, olõ esi unikuhe, agana esi unikuhe, mehel ol`l` tegemist parsil õnnõ, jovva as ni pal`l`o maaha aija, ku kusikuklaso all vasta võti! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Siska um suuvnu uma võrokiilse kogu välläandmist. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Sis keedeti tsiapää ja upõ või ernit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Siski esä-esä kombõ’ joudsõ hoita’ alalõ: uma keele, valgõ’ rõiva’, uma hüä süäme. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
Siski – miildüse sääl naase’! http://teele.luts.ee/index.php?q=content/ballaad-seerest-ja-pilveveerest
Siski oll kuulda ka säänest asja, et ütsjago veedasi nõudva hindäle tagasi jahipedämise õiguisi rahvusparke maa pääl ja määndsitki õigusi om valitsus näile andnu kah. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Siski om ka tarto ja mulgi keele vana põhi kimmäle lõunaeesti kiil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Siski omma savvusanna tihtsäle vana ja huuldamalda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Siski pidi ta mehele ar ütlemä, et ta herrä käsu pääle teda takah tull ajama, kes miist "moisa tooma" pidi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Siski, päält mihklipäivä piät tsiga ette kaema, aga tuu om nii egä aasta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Siskiq om näide arv järgemiisi kasunuq: ku 1926. aastaga rahvaloendusõ perrä oll' mansõ 5754, siis 1959. aastagal 6318 ja 1989. aastagal 8279 mansi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Siski sellekiperäst sai pia egaüits nisukese nahatävve, misust ta viil es ole saanu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Siski tapõti Eestih repressiuunõgaq 743 mustlast, minka häötediq ärq piaaigu kõik Eesti mustlasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Sis kiä jäl' lätt müüdä (sann kohe tiiveereh), sis uut koon(i)' kiä müüdä lätt, sis tän(i)t toolõ läbi sanna akna: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis kodoaiah ubina, ku haukat noid, kiil’ valotas. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Sis kohepoolõ käolehmäkene lindas, sinnäpoolõ saat mehele. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis ko ilosahe lak'k'a läävä'-häitsemmä, sis saa tuul inemisel hüä õn'n' tuu aas't'aka. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sis ko jäivä' kõrrõ' lakkõ, sis tõõsõ aastaka jälke saa hüä rügä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Sis ko kiä tulõ küllä, sis üldäs, õt võta-ai mii' viil tuld üles, mii' häbendelleme' härgä, mii' piäme' härähämärät. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Sis ko kuna änne kiä haigõst jäi, sis an'te tuu üt's rüäterä süvvä, sis vüttõ ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis kolisi tä Inglüsmaalõ Newcastle’ihe, koh eläs ka parhillatsõl aol. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Sis ko määne nuur' inemine om, sis tuud opatas, õt mine'-no mine'-tüt'rekene, jätku-ui tervest. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis ko nätäs määnest haukuurmat vai palgikuurmat koh minevät, sis üldäs, õt mu koss ni pikäst ko palgikuurma ja hobõsõ hand. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis kooli arki seo sepp kah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Sis ko om ille* halg, sis saa hüa miis, a ko om määne osslikanõ, sis saa miis ka sääne osslikanõ, kriuganõ ja näriseijä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sis ko perr' naate jo põimma, sis jätete lõpõtus, sis ol'l jo veiga hüä miil! http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis ko põim-ma naate, sis põimõte üt's hakk är', sis ol'l süük' ütä'eh, sis süüde. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis ko rõiva olliva küleh, sis olõ-õs säädüs' ler(i)kohege minnä', mul umakõrd man. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis ko tõbinõ heid(ü)s, sis kadohus' kargas vällä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis kraamit, tõukat lummõ, õdagu laulat laulu är ja läät magama. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sis kui inemine seda suutäüve võtt, sis olli sedamaid kõtu- ehk sesemine valu kaonu, aga kui inemine jälle hindä olli nõstmisega ärä vennitänü, sis võeti jälle kuivanud lepäuad ja mis rüäpää külen kasuse mustad suurõd teräd, neid kutsudes "soehambad". http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sis kui miis ärä kõik selet, sis selet naane: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sis, kui timä taiva poolõ üles lindas [lendab] ja kikatas, sis läävät timä Jumala käest naist küsümä, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sis kui vana Tenno joo siäl olli ja üttel sugulaisillõ kauas üts inemine ilmah kurja tege vaija tälle üts kõrd ots tettä joodiva vana Tenno purju muido es olõs joudnu midägi tettä timä olli ollu suur ja armidu kõva miis kui timä purjoh joo oll sis panti hopon rii ette ja paariva vana tennö pääle ja veievä järve pääle kohe külästl ½ versta maad olli Kui nimä järve pääle saiva seeni olli mehel viin pääst naanu lahguma ja olli joo asjast naanu aru saama ja rii piält maha tükmä a koes nuu kümne mehe käest pästä osa peievä nii kaua kinni kui osa iäle mulku raieva kui mulk valmis olli ja tedä järve naati topma et ärä uputa sis olli timä viimäne sõna ollu teke miä tiit a muu valgõd kasukad ärä arr hämmägu nii viisi olli see kurja tegija ja nõid hinnele otsa saanu sest vana sõna joo ütles et kurjal elol iks kuri ots tuust saani ollõv sedä järve linnas järves kutsma ja siält um see järv hinele igävetse nime saanud. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis kui õdagul raha masti, sis ta sais [seisis] pika inimese takah, korv olli jalgu all, sis ta sai suure inemise palga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Sis ku jo Visseri kotsil oled, Iiranist müüda, sääl hoia kepp kõvasti peon. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sis ku kukk laul, sis ollive a kadunu kah. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
"Sis ku lumi maan..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Sis ku ol'l koalegi vasarat vaia, sis tõsõlõ mudku visksi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis ku sa säält müüda saad, sis läht viil ütest mäest üles, sis oledki kerigu kõrtsi man, säälsamal lähikesel um kerik kah. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sis ku tuu leevä är sei, sai inemises. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis, ku täl hukka õs lää, nakkas tä mängmä XIII-ndat mängo „kuktuist“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis, ku viil edesi läht, sis um ääd kätt lepistü, säält lõika nui, säärä paras: http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sis ku ärä surmat, vaadat järgi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis kytse lepäpuiõga nii, et kuum savv lihast läbi käve. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Sis käenuva iki leibä otsma inimeste käest. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis käsk herr teomehil tugõva palgi katla vangust läbi aija, nii et raha mitte inäp maa sisse ei piä minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis käs`k` kaarna mehel kella mano minnä näüdäs ärr, koh ol`l`, ni opas`, kuis vallalõ arota, a’ esi läz’ vanalõ kur`olõ perrä kaema, et nuo vällä saa ai, kellä viijät mutitama, sis ütel` viel mehele, et ku ärr`sa arotõtus, sis lüö hil`l`okõisi kellä pääle, sis tiijä ma ärr’ tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis käsk kaarna vie kruusi maaha panda, mies pan`d jo nu sai sinnä suur meri, kost kuigi muodu inäb üle saa as, vana kur`ä’ jäi mere taado kaema, miä nu tetä, ütli, et kaeh miä tigalase häongo meile tei’, ku meil kirvõ üteh olnu, tennü mi rohe’ ni lännü üle mere, a’ miä nu saa, ku kotost viel minke kirvit tuoma, ni kavva lätvä kellä varga jo kavvõtuhe ärr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis käve üts väega kinä miis Tartost pästeteenistüsest, küsse, kas ma olõ šokist üle saanu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sis käüdäs kolm kõrda ümbre kusikuklasõ pesä, sis üldäs, õt mu karakõnõ nii kokko ko kusikuklasõ pesäkene. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis käüse tuu asi niimuudu, et lõigatas tsial kõrvaveen katski ja säält sis korjat katsõklaasiga niipall’o, ku saat. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Sis kõnõl' Skype inemine ja soovit' rohkõmb Skypega kõnõlda. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Sis kõnõlnu', ku naha är' viskas. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis külh ütli, et ku kass juuskõ jõud, sis tälle joht kipõt api vaia ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Sis külveti vahest vana ja vahest uue siimnegä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Sis küsse hall vanamiis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis küsse hall vanamiis selle tõõsõ vanamehe käest: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis küsüti ka Nestori käest: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis küti q õks nää q sanna, veere q vihta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Sis las'k häril minna', õt kohe kottalõ nimä' saisma jääva, sinna timä eihtäske' kerigo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis las'k kunigas sinna' tsässona ehita, ja n'okki' sais viil tuu tsässon tuu kotusõ pääl. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis lask pitsitäjä silmä’ vallalõ ja nakkas käkjet otsma. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Sis laul esä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/19.html
Sis laulimõ' kara man, sis lät'sivä' kurõ' kargamma: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis laulti vahele ja tantsiti. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis lina kasus hää. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Sis loud veiga pallo tuu aastaka pardsi munnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis lugõ lugõja noide sammi sõnnoga kõrrast edese ja ku tä nu eis vällä sai, sis luge ta hinnäst vällä jäteh, kon kõik saava’ vällä ja üts õnnõ jääse sisse. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Sis läits kuningapoig sinna liina minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sis lännu perenaene latsi kaema, et kuis nema iks väega rahuliku ja iluste omma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Sis lännuva ärä tõisi talule. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis lät'sige kut'si tuu vana-Mandsikõsõ, sis tuu kuis tä puhk' ja tek'k' t's'iahammastõga ja päähar'aga jah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis lät's tagasi jäi puhkama ja ütel' rahvalõ: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis lät's tuu kõik nuhko, saas midäge tuust. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sis lät niitjä manu ja ütles: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Sis läts' säkslaisi pant pommõst palama. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sis läts edimäne säks kodo ja tapsõ oma provva är, ja sis nakas sarvõga üles ärätämmä - es tulõh, es jõvva üles ärätä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis lätse järgi, sis visas jälle kavvõmbahe, sis läts jäl järgi, sis jäl visas kavvõmbahe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sis lätsi orjavitsa puhmõ käümä [läksid kibuvitsa põõsasse]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis lätsi targa manu, mis mõistse nõidu kah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis lätsivä nimä kõik kolm ütte ja ütlivä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis lätsivä säksä sinna ja kaiva [vaatasid], et poig oll är koolnu, vana imäkene istus kõrval ja väega murõlik, et poig um ärä koolnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis lätsivä säksä ütte ja ütlivä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis läts jäl sudso magama ja tsile jäi üles. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sis läts kodo minemä, ja tii pääl sei üte saia ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis läts kolmas, ja kükäs havva pääle ja toolõ ka tougas oraga persehe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis läts peremiis kerkohe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Sis läts poig mõtsa ja püüdse soe kinni, ja pand soe kotti, ja läts sellega turgu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis läts see susi ka pakku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis läts susi jõõ viirde ja nakas handa vasta kruusa nühkma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Sis läts timä tõistõ tarrõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis läts timä viil ja sei kolmada saia ja sis ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis läts tuo raudoraga Juuda kundu, Pühä kivi pallo siäl olõvat üts sõa kalmõh, koh raha ülti olõvat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis läts uputama, ne saa-as uputada, ni mõtõl, et vaja ar naane uputada, et mis tä nii last hällüt. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis läts valla kauplemine. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Sis läts vanamiis mõtsa ütte suurõ pedäjä alla. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis läts vanamiis tõõsõl pääväl jälle mõtsa kahra tapma, läts üte suurõ kadaja puhma sisse, siäl vahti niikaua kui kahr tull. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis läts välja ja sääl jäll kolm kõrd vilahut, sis läts ai sulase üles, keä lätsiva kallo püüdma, ja vana peremiis läts inne rahha vasta võtma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/36.html
Sis läts’ tuu noorõmbidõ kätte. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sis lätt arst pühäse nulka ja nakkas väitsega sääl vigured soolalõ pääle tegemä ja lugõ muidoge neid sõnno, mis ta tiid. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Sis lätvä sanna mano, ridaimäl piip suuh ja' kepp käeh (tõistõ tarrõ). http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis lät ümbre kõndja tükk maad kaugele. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Sis lääp hommuku kaema, kas om väits alali, sis om looma alali, aga om väits maha sadanu, om luuma ärä murdnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis lääp tälle endäle, nigu tä olli. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis lõigas' ta häränaha veiga peen'okõisist rihmost ja jakas' kõ' ütstõõsõ otsa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis löüse lootsigu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sis löüse rebäne hüä nõu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Sis lükanu küna ümmer üten söögige. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis lüvväs uss kõvastõ kinni, sis saa-ai vanapatt sanna, sutt pelgäs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis lüüt saa uma esä pääluu sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis magaseva potivaprikoh üüd ja ko vaprikoh tulte üles. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis ma¿ `(h)iitü armõtohe. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Sis ma ketra, memmekene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Sis ma olli kõkõ vanõp, sis timä an'd' uma'-sõna'-mullõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis ma olõssi pidänü kutsma nuu kats katõmiist kah – klassi kõgõ parõmba opilasõ! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Sis massinidõga sõidõtas puiõlõ otsa ja lahutas kuur ni suurõ ossa är, ku tüve omma jäedü kilpõga kaitsmalda. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Sis miiq naksi sääl Tarto liinah seto kiilt kynõlõma, umavaihel ja ka tõistõ setodõga, kiä sääl olliq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sis mine hommigu enne päivänõsengut, ku keäki viil ei kõnni - ku keäki näge ehk vasta tule, sis abi ei saa - võta nuide egäüte ritka seest kate näpuga kolm kõrd tuud liimi, mis sinnä om korjunu, ja hõõru silmi (sis saava silmä terves). http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1131
- "Sis mine ja aja hopõn varju ja lasõ isäl sisse tulla." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis mi saami näile tsia laskmisõ lupõ anda ja nä saava esi kipõlt toimõnda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Sis mi teimi säändse peris kõrraligu kauplemise. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Sis mi teimi säändse peris kõrraligu kauplemise, ma pakse 500 ja sis timä lasi veidükese alla ja ma panni veidükese manu ja lõpus ma ostse tuu kirve 800 krooni iist är. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Sis muidogi maniti latsõ nimme ka kinkõ luust lihast kästi kamitsid ar rako'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis muidoki Adamsoni-preemiä, «Põimaja kuu all» ni avaldõt luulõtusõ Võro tähtraamatuh, Värskih Rõhuh, Tähekeseh ja muial. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Sis mul ei olõ inämb tuud vaia! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Sis mul oƒl seo puuƒ kihä nigut¦tulõh, kõi‰ vere•, et verrev ruuš. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Sis muud midägi, ku võõdas hain ja mähitäs ümbre tuu kotusõ, koh kidsi om, ja räistedäs niisama haigõ ümbrel. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Sis mängiti viil tuud (3) "pulgaviskamist". http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis märge’ mehe’, et miä seo pääle saa, kuis nu’ olõsi tetä, et kuigi herr pehmembäs painusi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis määriti tuu pudruga sannan latsi ja vihuti. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Sis mõistami vast üteldä,» kõnõl’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sis mõist kohus kah, et tälle inäbvõi ei pehmekene olla, midagi muud, ku vaija tühjä pütü panda, pütüga mere pääle vallalõ lasko. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis mõist kohus koti tagasi, ja miis es tii kah neil päivil inäp pääle päävä minengu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Sis mõstas ar', rõiva'-sälgä puhta', sis katõtas toominõ rõivas' pääle, sis ammuda pääle rõivet kupal'l'o, sis ko magama õks jäär(i)'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis mõsõ puhtas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kerg.htm
Sis mõtõl miis jäll hüä nõu: läts tõi suurõ tõllatävve maad tõõsõ kuninga käest ja puistas sinnä läve alla ja es lase kuningat välla, ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis mõtõl timä kah, et ku vele’ minno kõigidõ kiusasõ, ega sis mul ka massa ai näid ni pal`l`o häbendel`l`ä, egä nimä minno iks inäb veles pidämä naka ai! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis naabrimiis’ kõlistas Vellolõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
Sis naas` härg hobõsõlõ kaibama, et kae, mis nu avit su oppus, nu iks ma piä vidämä, a hopõn ütel, et ahah, kas ta määne haigõ olõmine um, su tehi hüäste maah ja aja pääd pikka, kül sis nätäs, et sa haigõ olt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis naas imä tõist hagõma, et sa vana tuhnäk mõista ai nu viel munna ka hüäste süvvä kas sa olõ õi sis nännü, kuis munnõ süvväs, nuo kooritas inne ärr', ’is lõigatas väidsega neländikus ja sis viel tsusatas suuhtõ! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis naas poig pelgämä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis naas` timä märkmä, milles timä külämies ni rikkas sai, ütel`sis noilõ tüötegijille, et milles tie sis mu nurmõ pääle ka tüöhü tulõ õi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis naas timä neid süüke näütämä, miä lavva pääl olliva, ja lubas ka maitsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis naas vanamiis esi seletämä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis naas vana miis tälle kõik näütämä tälle, mis tarõh olli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis naas’ Ain kõlistama, et iks umanikku üles löüdä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Sis naas’ hulga bussijuhtõ är Suumõ minemä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Sis nakas' naanõ viil õigõhe sõimama: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Sis nakas' ta kunigalõ kõnõlõma, õt ma' leüse maa seest Petsere orost üte pühäsekese ja ma' pallõ, õt kunigas lupasi mul sinnä' üte tsässonakõsõ ehita'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis nakas' timä mõtlõmma, õt mis päiv tuu ol'l, ku timä näkas' ker'kot edimält ehtämmä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis nakasimigi kaema, et kost vett saia ja hinnäst jahutada. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sis nakas joba säände peris peo tunne tegünemä ku kõik kõrrast ummi tandsõ läbi tandsõva. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sis nakas karjus näid o’tsma. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Sis nakas kraami tooma puuk, muido es too. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis nakas` rakakõnõ tõist kieldmä, et perremies om jo esski siih kuolmisel, sis tult sa ka viel uma kar`äga hellü tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis nakassi jahimiist uni ja köhä vaivama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Sis nakas sõkõsikk mängjät kinni püüdmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Sis nakas timä mõtlõma, et vaija õigõ kaija, kuis ta esä oppusega lugu um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis nakasõ seldsi naasõ õnnõ noid tegemä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Sis nakas’ tuu asi üle pää kasuma. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Sis nakati sahvti kiitmä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Sis nakkas kari üteh püüsümä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis nakkas lammas poiga umast võtma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Sis nakkas rahvatands ja tõsõ huvitsõõri olõma bussin: võetas üts suur buss, tandsva ja laskva kukõrkuuti sääl! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Sis nakkas tea jälle veel ilosampa tekki tegemä ja kui tu valmis saije, sis andse jälle oma mehele ärä müvvä; ja käsk sada rublad küssü [küsida] ja raha ka kodo tuvva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis nakkas tä hüä käega’ kur´a käe alt kivikot ütsi läbi veerätämmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis naksi naa sõa kalmõst kulda vällä kaibma, mis näil kah kõrda läts: suur raudpaa täüs kulda tull kaibõh vällä, midä mehe inne siält kuigi vällä saas võtta, kui kassi kulla paa kõrvalõ visksi, hõigatõh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis naksi s?a?lemba mehekesele v?g?si risti kaala sundma ja s??dma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis nimä' essü-üi ar' ja läävä' ilosahe. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis no põimõte põld ar', sis ist(u)te maalõ, sis ül'te õt põll(u)kõnõ väginemmä, säläkene sirgomma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis nä ei piä siist är pagõma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
«Sis näe tahvlit ja jätä säält kõik saisma,» selet’ poiss. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sis näüdäte tälle unõh, et Pihkvah om suur vall. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis nõstõtas üles tuud, kel nuu' vahtsõ rõiva' saläh omma'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis ol'l' mul kolm arssinat kaadsa rõivast, sis veiga palsse, sis an'ni tuu rõiva jah, sis õks tek'k*. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis oll hall säläh, raput. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sis oll hall säläh, raput'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Sis olli Nestoril suur meresõavägi käen, kellega teä paljo tõisi kuningit ära võitse ja mittund [mitut] saart henda kätte saije. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli kunigas lännü selle mehe poole kaema, kel leib olli, et kes tuu aigu uur, et täll leib om. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli kunigas selle vanamehe iih [ees] vandnu, et timä inämb üttegi ei lupa tappa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli kunigas vandõga ärä tõotenu, et timä ei tapa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli miis oma valgõs pliikinü vana esä kuniga ette toonu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli nättä halli tõpõ, õkva nättä inemise näol käüväd ja viil inämb säksu näol ja juutõ näol, olli ka halli tõbõ kõnõd kuulda kohki külä veereh olliva paarihna saisnu ja kõnõlnu ja nõvvo pidänü, et kohe küllä kuegi lätt - nii kui meie ajal venne harjase karjasid, jagavad küläd ära kui näid mitmõ kesge koko johtus nii sis tegi vanal ajal halli tõbi ja olli inemised kõigist ärä otsnu, kaso minnü vai kohe taht, kõiki olli hall takan lännü, küll ollivad vanad inemised olnud targad käkimä neid kedä hall tõbi vaivas nimäd olliva pandnu ärä sitta alla ja kõike aga sinnä ka olli ärrä otsinu ja hoobis nime pitten hõiknu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis olli see vanamiis omala pojale opanu, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli selle poisi esä sugulastõga nõu ütte [kokku] pidänu, kui vana Tanno jo siäl olli, ja üttel sugulaisillõ: http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Sis olli sii tiisle puu küll lopsakult kasunu ku mühab. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis olli tedä ega üüse üts nuur tütrik raputanu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sis olli timä kümme mõõtu maha külbnü ja katskümmend olli süümise jaos jäänü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli tullu kolm kahru kõrraga ja vanamiis olli kats ärä tapnu, kolmas olli vanale mihele pääle karanu, olli väitse ärä murdnu ja vanamehe olli ka sis sama ärä söönü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli tullu tälle üts vanamiis mano ja olli ülnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli vanakuri tälle vasta puttunu ja olli tedä ärä kekistanu [kägistanud] - ja jutt um kah otsah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli vanamiis mõtsa kullõme lännü, kes neile täämbe õdagus söögis saas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli vannamiis ärä pedäjähe paenu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli ütekõrraga tullu säitse sutt ümbre pedäjä ja tahtsõva vannamiist ärä süvvä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis olli üts tõõnõ külämiis lännü kunigalle kaibama, et vaene miis süü leibä ja kunigalle ei tuu mitte raasugi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis oll peremiis' jäl' pahano, õt hainoveitlese. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis ollu senikavva ku ommukuni, sis tul'l Antsvalda. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Sis ollu ussisõna kah üte paberi pääle kirjutedu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis olluva säedse aastat. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis ollõv herne naglanõ, ei kii pehmes. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Sis oll üüd. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis oll’ asi kõrran. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Sis oll’ taasperilde käük seen! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sis oln täll timäga määnestgi teelat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis olnu' sääl vääga suur nälg. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis olt tark, ku' ostõt pää om otsah. http://www.setomaa.ee/
Sis olõi ülembat ei parembat, kui mingu mõlõmba vanõmba mõtsa, ostku kostki nuor”pühä=tammis” puukõnõ üles, lahasku timä pää korgusõlt ülevält, kooni juurõni lahki, ja kisku säält last ütesä kõrda läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
«Sis olõ ma perän viil juppõ mano ostnu ja iks kõgõ puutrit tävvendänü.» «Tervüseviaga inemine saa tetä egäsugust kirätüüd, raamadupidämist, teksti sisselüümist,» ütles Koit ja julgustas tõisigi, et egäl juhul tasus pruuvi. http://www.els.ee/index.php?page=108
Sis olõssi jala är hautanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Sis olõ-õs viil tuud. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Sis omgi hää ja illos, ku meil om ka midägi, mis om inne mi ja ei kinkägi tõse uma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sis om hind kõgõ madalamb ja nii saat sügüses hindäle joba kuiva küttepuu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sis om jutuski' 82 otsah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sis om ka' setosidõ kokkosaamisõ päiv. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sis om kuu täüs ja algnes vanakuu pehme. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
- Sis om kõik lakja lännü [mängijad mängimisel.] http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis om küsümüs tollõh, kas kiäki tulõ siiäq asõmalõ vai ei. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sis om luutust iks kolm liitrit mahla saia,» ütel’ Üllar. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Sis ommava vana lamba pinne pääle väega kur’a. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sis om temäl lubat süvvä egält puult. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis om viil söögiklubi, egä õdagu om midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Sis oodami ka täüskasunu inemiisi, rohkõmb teedüst saa www.pokumaa.ee , See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Sis opati alati, naardnu vasta, sõimanu vasta vai tõrõlnu vasta. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Sis opati jalki ilma tarku puolt: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Siso poolõst ommaq vedaq ohvri- ja ülistüslauluq, palvõq ja loitsuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedaq
Sis ossõndas ja kiä koristas? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Siso vai tähendüs om tuul ökotamisõl muidoki illos. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Sis pahosi jäll kuningas armõtushe ärr, lei pää vasikõl maaha, visas läbi aknõ vällä, ni läts jäll kohtu pääle, a kohus ütel, et kae mi ei või viel nu seolõ naasele sundust mõista, pia viel kolmanda voorini, näüs, miä sõs saa, tuo taa, ka kolm kõrd um kuninga kohus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis palgas' ta pal'lo tüümiihi kokko ja nakas' Irboskast kivve vidämä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis pan'tevva nuu' rüä' kohe kõrvalõ, peräst tuuduva kodo ja pantevva kivoda ette. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis pandas lipuvariandsi rahvahääletüsele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sis pandas neo ossa ütte paika põha poole huune veere ala, tolle perast, et kiaki ei saa pääle astu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Sis pandas pudelilõ kork pääle ja pandas leeväküdsämise aigu leevä sisse hauduma. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Sis pand timä ütskõrd talsipühi [jõulupühade] puulpäävä [laupäeva] õdagu viljakuurma pääle ja läts pojaga kattõkeske liina minemä, et pühi aigu mastas [makstakse] kõigõ paremad hinda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis pand tä nuu’ kivigo’, miä käesälä päält pekko sai, pääle üte kõik ar kurja pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis panniva na ütte tarre magama, kos ütsainus säng olli ja ütstõiskümmend matti põrmandu pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sis panti hapnama. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Sis panti kaas pääle ja sääl imähü magusas. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Sis panti ka neid lepäube sisse, hõõrudi piinüs ja panti jälle viina sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sis panti lats katsiratsakõlla tarõ läve pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis panti minno akordionni opma. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Sis panti sipul pääle, tuu kisk mää vällä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Sis panti taa kokko Tokio prefektuuriga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Sis panti veidykeses aos kuuma vette, sis tõmmati umakeedet siip riburaigalõ pääle ja hõõruti ihhu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Sis pejeti jalgu õkva üleväh, ku kavva kua jõudsõ pitä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3247
94/ Sis peräkõrra imä jällkinne: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis peräst pandas nuu' urvakõsõ' kusikuklasõ pesä sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis piat viil sääl olõma üts kolmas ineminõ ka. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
- Sis pidavat siu-tõbi vägüsi mant minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sis pidi kartuli' hää kasuma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Sis pidi olema sääne inemine, kes sääse sõna mõistse, et vallali päästä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis piitsaga löönü, sis sinine suits jäänü järgi peerol kah. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Sis pitsitäs ta sõrmõ kulakohe ja lät tõiste mängjedõ mano, sirotas käe vällä ja ega mängjä vali hindälle üte sõrme. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Sis piät inemine hinne sändsehe vierdemaaha paika ärr käkmä, kohe kiäki tiijäai, sis ku tulõ hall tagasi, nakas põhatuhe takah otsma, hõik ja uik, kõgo nulga kolga tohras läbi, ku sis kätte saa, um viel hullõmbahä säläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis, poig, oll ehk perispaika peräle saanu, koh umma joudu pruomi võit. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Sis, poig, olt ehk perispaika peräle saanu, koh umma joudu pruomi voit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis puhksõ imä kõrva man pojal ja poig tull üles ja ütles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis puu saa-i esi haava kokku kasvatamisõga inämb toimõ ja jälki omma haiguisi tekütäjä platsin ni nakkasõ puiõlõ seestpuult kurja tegemä. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Sis pässe tütrik vallalõ ja läts Tabina küllä tagasi ja sääl um kõnõlnu õks niiviisi, et... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sis pässi mehel silmä vallalõ ja näkk, mändsega oli paari pantu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Sis pässi miis rahuga kodo minema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Sis pääle tuo saisti kõik puja üles, kumardi esäle jalga, ütli, kae, mi olõsõ su puja, a olõ õs tuo pini kutsik, es härivasik, es kassipoig, miä sullõ näüdädi, sis sai jo kuningas jo kõgõst arvu ni saa as tuo vanõmb sõsar ka kohe käändä, saa as sõnna ülda, kuningas ka muudgu haard süämetävvega mõõga, lei täl pää maaha, heit ärr merde, sis võtt uma peris naase jäll hinne mano, sai puja kätte ni um jutusgi otsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis pääle tuu möi [müüs] poiss järmuligi ärä ja es mängi inämb kunagi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Sis püüd tä ülesvisado kivigo jäl’ hüvvä pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis püüd tä ülesvisat kats kivvi katõ käega’, üte kivigo ütte, tõõsõ tõistõ pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis ragoja ütel, kamitsid raotas. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Siss Katariina käsu andsõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Siss Miiksihe mindäs, sääl oo Jaani tsässon ja janikivi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sis sa' ütle, ku mehe' küüsüse' mõisat osta'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sis saa-as kuningas muido, ku pidi ar lepmä ja tä jäll hindä mano võtma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis saadõtas minemä: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis saa hüvvä pekko kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis saa hüvvä pekko nigu innege’ jäl’ kats kivikest. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis saa kõik tälle hindälle, ei mõo' tuu tõmbamine midäge'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis saa minnä kaema, mis tä sis... http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Sis saanu Vantaua manu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis saanu naane arvu, kos oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis saanu rahu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis saa sann kõrralik ja pedä pikält. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Sis saa vahtsõh tarõh rahha viländ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis saava neo kats tahtmist nii vai tõiste kokko ja küsümüs om õnne tuu, et midä ja määndsen vormin ostetas ja müvväs. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
«Sis saa võrokiilside inemiisiga kõnõlda.» http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Sis saa õigõ põllumajandusõ poliitika kah paika. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Sis saiie maa veiga tasanõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Sis sai imä arvu 93 , et siih sumbõ 94 man 95 om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Sis sai ka mies arvu, kuis vaija naasega ellä um, karas asõmält üles, ku tul`l` naana viel nõudma, sis näüdäa tälle ruoska õnnõ ja ku viel hüäga tõrgaha as, sis ai kihä ilosahe kuumas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis sai kuningal väega hüä miel tuod kuuldõh, las`k` tuo vana mehekese hinne mano tuvva, tek`k` timä väega auusas mehes viel, selle et timä oppusõ läbi ol`l` ilm alalõ jäänü, muido olõs kõik hukka ärr lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis sai mehele viiso kuormast ni pal`l`o rahha, ku jovva as lukõgi, ol`l` üte korraga rikas mies, sai timä jo uma eloga joonõ pääle, nakas muu asi ka täl minemä, peräkõrra sai timä rikambas viel, ku tõnõ külämies ol`l`gi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis sai nall'a. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sis sai nall’a. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Sis sai pernaanõ arvu, et lindva lei põrsa läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis sai piim jälleki vanapaganallõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sis sai piirkund iks väiga häste läbi sõglutus. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Sis sai poisil väiga hüä miil. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Sis saiq kõik kotuseq, mõtsaq ja jyyq läbi käütüs. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sis sais maja kuiv. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Sis sai ta val'mist ja lät's tä puhkama ker'kohe ja ütel', et: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis sai timä ütte maja mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis sai uma tüü tulõmit maitsma naada. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sis sai õigest kodo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sissama vöörähtü pirru mühk iest ja pois löüse hulga raha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sisselaskminõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/20.html
Sis sel päiväl enne jaanipäivä, ku pailu ta enne jõulu om, tuleb külide linu, sis kasvab ää ja pikk lina. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sisse pandas puhtit lastukõisi, pad'akõnõ pää ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisse pandas vihalehesit ja paklit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sisse tulõ sugu suuri. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/11.html
Sissevaade Eesti rahvameditsiini", kirästüs Varrak, 2013. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Sis sina olõtki tuu hää inemine, kes mu soest ärä päs't. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sis sinnä tulõva' mehe' iu viirde hobõsit juutma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Siss kas havvutad jalgu vai paned kampressi sella pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Siss kostva mõtsas väega vaiksõ’ sammu’: http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov07/14.htm
Siss minu `endä sünipäiv. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
Siss noore' inemise lähtvä sinnä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Siss olli kik alle akatusen. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Siss oll köütünõ unnakabla puu külge ja ess istunu kalalõ katsiratsikulõ sälgä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Siss ollu nende elämises halv eläjä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Sis sorokisväätõ ante kanolõ vitsa seest vai vüü seest süvvä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Siss sai ar' minnä, innõ saa-õs ar' minna-õs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Siss seda pandi haige kotuse pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Siss ta veel kahits umah süämeh, et tedä mitte ello es jätä´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Siss tulõva kalamehe kodo ja nakasõ pito pidämä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Siss tuu ke sajaga käis, tuu nõid ütel: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Siss vanamiis oll ähkünü ja puhkunu, nii et Otu-Juuli poolõ oll olnu kuulda. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Sis säksä ostsõva sarvõ ärä, massiva kolm sada. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis sääl oll tandzuõht nooril. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sis ta es tihka midägi üteldä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Sis taht muur’ hindä latsilõ ubinit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Sis tei nimä suuro praasniki ni saadi tuo turagu vele hoimu kokko kutsuma, ni tuo ka läts ni kuts kõigih paigoh, et mehe tulkõ iks praasnikile a naisi es nimitse, sis tuli ka mehe hulgahna kokko, a naisi es olõ, sis ütli tõsõ vele turakulõ, et mis sa sõkõ nii kutsi, kos sis nu õigõ naisilda saava praasnik peetüs, mine ruttu kutsu ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis tetti nuu' viimätse tembu' ja viguri' är', mis kiäki viil mõistsõva'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis tetti nuu' viimätse tembu' ja viguri' är´, mis kiäki viil mõistsõva'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis tetti ringi, lauleti. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis tetti tuli anomalõ ala ja keedeti õigõ kõrd aigu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Sis tii sa üts pihlapuinõ pulk, lõika sinnä ütesä risti pääle, ja hoija tuu paladi veereh valmis, et kusa näest, et sull illos naane ja asõmõl kõrval om, sis sull hüä tuud ette zusada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis timä kumpõ viel iks aidah nikavva ku sai läve mano, sis karas`aidast vällä, püörd rutussõ tuppa ni vei tarõ rahvalõ sõna, et minke võtkoõ nu aidas kur`ätekij kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis timä kuuld, ku kaarna tälle hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis timä märgäs kül ärrkinna, et tuo iks määne varas um, a mõtõl kah, et ega ma saa ai tänni naada, muido lätt timä ärr pakku, ega ma tedä jovva ai kinni pitta, selle timä tie es tuost tekogi, miä löüse, muugu ütel esi hinnehe: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis timä naas tuo lastõ kuormaga kodo poolõ minemä, a jäi lumo uormõhe kinni ni inäb päsees vällä, muudgu läts kodo, kuts praasniki päält umatsõ appi vällä kiskma, nuokõsõ tuli kah, a ku näi, et latskõsõ inäb es liiguta hõlota, olõ õs ellogi man, sis naksi hirmsahe tõrõlama, et miä sa jälendüs nii tei, a timä ütel, et ma jo nii tei, ku mul oll käst, vett ma nimä puhtas ärr tei, ti oppusõ perrä, ni saa as nimä ka tuo pääle tälle midähi süüdu panda, uma oppus oll, ni muudgu jõi nu umatsõ ka tuo ullõkõsõ ärr ni oll praasnik ka otsah, ni lätsi nimä ärrki kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis timä tohe es inäb hinnäst silmigi näüdädä, muudgu kai iks süvembahe korstnahe lizzu, naas sis korstnat pitteh mäele nühkätämä, sai ka timä suurõ tegemisega läbi korstna katusõ pääle, säält sis kai, ku maaha sai, sis pässi timä pakku, lõigas sis üöd päivä, nikavva ku Saar`dilõ sai, tõi sõna, et Viidrik panti jo Pihkvahe paika. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Sis tuhandõ (1000) luku takah'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sis tu kolmas inemine küsüs kidsipurõja käest: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis tul'l nääle vasta susi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Sis tul'l pernaane perrä ja susi es saanugi immise poiga ar' võtta. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis tuleb jäll vällä rehente pailu si ärm enne jõulu om. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
- Sis tulli meie Nestoril tuu vana sõna meelte: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
270/ Sis tull kuningal ka väega himo kaema minnä, a naane ütel, et miä tühjä õigõ sinnä minnä, ma tiijä koh sääne tsiga um kell ega kuu um 12 poiga, kohes lammõs, sinnä jätt lappõ, läke paremb, tuogõ tuo ärr: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis tull ta julgelt lipõ-tõrdust vällä, võt kaska pääle, ja läts siält tõistõ küllä, versta maa taadõ, halli pakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis tull tälle uma lubamine mielde: ma ütli nii: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis tull tütrek järvest vällä, verevä karidsaga juuk käeh ja õks kuts: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis tullu iistvedäjä tagasi ja sant ütelnu, et nüid mine vahi, mes na teevä sääl. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis tullu miis kodu ja naanõ näüdänü mehele: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Sis tull’ midägi vällä märki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Sis tull’ miilde, kuis tütär käve mu man arvutist pilti otsmah, koh ma latsõlatsiga üteh olõ,» selet’ hää detektiivinõnaga Leili. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sis tull’ saarnas sisse, tegi tühä vuugi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Sis tull’ silmi ette inemine, timä kujo ja sis täl halgahtu, mis toolõ inemisele passis. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Sis tulti küsti mu käest, et kas ma inglüskiilt mõista. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
«Sis tulõ jäl ratta päält maaha,» oll' memmel kimmäs tiidmine. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sis tulõ kuum päiv, a pikkä käüst saa-i är võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Sis tulõ ma ja rehmi kõik vainlasõ vällä!» Ütskõrd aga olliva kelmi poisi vägimehest müüda lännü ja sis ütelnu: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis tulõ ma siiä ja vii teid niisama kodo tagasi kui tõigi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Sis tulõ ma üles ja tuu seto rahvalõ õnnõ ja aja vainlasõ kõik ütene mitmõsaa versta taadõ!» Vägimiis heidäs' sis jälke magama ja tõmmas' teki ülene pääle, nii et mitte kiäke timmä nätä es või. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis tulõ midägi vällä nuputa? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Sis tulõ naa är värmi ja müüki panda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
Sis tulõ pernaanõ ja pand sanna jälki kyttymä ja katussõ veerest nakkas suitsu tulõma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
"Sis tulõp timä ello." http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sis tulõ rohkõmb ka nägemine, et om ilosamb, ku tüü om kõrralikult silestet. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Sis tulõ tagasi ja tege [teeb] nii: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sis tulõ timä tagasi umma paika ja tõnõ rind tulõ joostõh takah, kumardas niisama ja ütles tõsõ laulusyna [s.o. järgmise värsi] . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
Sis tulõ tunnõh, õt ma näe ja tiiä rohkõba ku' tõõsõ'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sis tulõva lõhna miilde… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sis tulõ vasta üldäq, et "Avida Jummal!". http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
«Sis tuu haav puu eloikä ei muuda,» ütel’ Üllar. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Sis tuul kasuvad hius nii pikäst kui hobõsõ hand. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Sis tuu miis ütles: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis tuu soa aigu tulõ ma viil üles ja tapa kas vai üte lehmäsarvõgagi' ar' mitusada tuhat miist.» No' hiidäs' Karnõla ar' vahtsõst magama ja maka viil n'okki' Petsere kloostrih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sis tuu tütrik küsse, õt kas sul om kattõ riste kaalah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sis tuu ütel’, et üts memm tull’ ütsändä kõrra pääl maaha. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sis tä jääs niimuudu ja unetedäs. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Sis tä viil es tiiäq, et poisiq jõudvaq vahtsõ 13.43 bussiga Võrolõ külh, ynnõ sis tulõ probleeme kodojõudmisega, ku trenn pikembäs vinüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Sis tää ütel kah är, kas tuu läts tõu- vai kesä- vai muijalõ nurmõ, nii kuis sis nuu' olli määrädü'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis tõmmas mõõga väljä ja haard käe üles, et omma naist kõiki neide noori mehika [nende noorte meestega] ärä tappa, a vana mehe sõna tulli meelde: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis tõõnõ küüs(ü)s: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sisu Latsi- ja mudilaisikuurõ laulu': http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Sisu Miihikuur: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Sisu Naisi-ja miihikuurõ laulu' naisilõ ja miihilõ eräle laulmisõs: http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Sisu: grammatiga, kirotamisõ ja kõnõlõmisõ kursus võro keele mõistjilõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Sis umadsõ' ütli', et kuis meele 28 ka nätä' saas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sis um nakanu naardma ja miiltünü ar [meel läinud heaks]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- Sis um siih keleh ka hüä tsäuk sõnne Vinne värki, nigu tätä, (isa) kulak, kulõtäma, paalka ja pallo tõisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sis unne sütü-üi** ar', ko võta*-tuu inemise käest sõrm(u)s', kink käest arvat, õt olõt saan(u)' ja mõsõt-tuu sõrmusõ päält suud, sis sütüs ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sisu poolõst om asi selge, formaalsõlt joht viil mitte. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Sisu: välläütlemine, kiräviis ja grammatiga alostajilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Sisu: võro keele grammatiga, kõnõlõmisõ ja kirotamisõ järgkursus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sis vaadanu, et mis sääl õge om. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Sis valõti veitkese piimä sisse. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
- Sis vanaesä soeti uvve, neo ka es lähe edesi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Sis vast ei tõmba nuuri siist Võrolt inämb nii väega är. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Sis vejetäs moro pääle, koh olõ-õi haina, joonõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
Sis viel lask ta timä siält vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sis viel naati esi süöma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sis vihasi kuningas väega näide pääle ärr’ käs`k` sändsit huupi suurusõläjit tullõ visada ni ärr’ otsada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis viil oll (2) "tsuuri-lüümine". http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis viil rüäjauhhõ juvvas kas vii vai viina seeh. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Sis viimäte jõusiva na üte korge müürü mano, millest öldi, et sääl olevat ilma viir, kost ütski ei ole edesi saano, ei ka nätägi, mis sääl tõsõl puul piäsi olema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sis viska kyländ väikus lõigatu kikkaseene kah panni pääle, praadi kõrd aigu ja panõ suula kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Sis viskas mängjä tuu üte kivigo, minka tä maast võtt, üles ja haard tuu ao seeh, ku kivi üleväh om, maaholõvest kivekest ja püüd sis tuu üles visado kivigo tuu maast võõdõdo kivigo kõrvalõ pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä hüä käega tuu üte kivi jäl’ nisama üles ja võtt hüä käega’ kur´ast käest näpo vaihõllõ säedö kivigo ja pand sis tuu maaha. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä hüä käega’ nuu’ mõlõmba kivigo üles ja haard sis tuu ao seeh, kunni kats kivvi üleväh, tuusama käega’ maast üte kivigo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä jäl’ nisama nigu innege’, üte kivi üles ja pand tõõsõ nelli maalõ, õt peräst jäl üles võtta. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä jäl’ noist kolmõst üte üles ja nii korjas tä nikavan, kon kõik kivigo’ omma’ üteh hüah peoh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä kõik nelli üles ja haardõh maast perämätse kivigo, püüd tä kõik nelli sinnä’ samma pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä noist katõst kivist üte jäl’ üles ja tuu ao seeh, ku’ tuu üleväh om, pand tä rutto tuu tõõsõ kivigo maalõ ja võtt maast vahtsõ pekko ja püüd sõs ka tuu üles visado kivigo tuu maast võõdõdo mano pekko, nii õt sinnä’ saasõ õks kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskas tä pilpa tuu kepi otsaga’ üles ja lööse sis tälle kepi tüve otsaga alt keerotõh rutto külge, nii õt ta kavvõ lindas. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Sis viskas tä tuu üte kivigo jäl’ üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, haard tä kõik maaholõva’ nelli kivikot pekko ja püüd sis ka’ tuu üles visado kivigo noidõ nelä kivigo mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis viskäs tä tuu üte kivigo hüäst käest üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh om, haard tä maast kõrraga’ nelli kivikot ja püüd sis ka tuu üles visado viiedä noide maast võõdõtuistõ mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis värmjä ütel õt "Siist paast tulõ verrev sõda," ja näüdäs varmitävvä asja, sis pidi höste illos saama. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sis võit ju küside, et kudas sii õigetmuudu sis om ja võit viil vastu ütelde, et ku mia ole tõistmuudu, sis sa ei ole miu muudu ja sii tähendep, et olet esi kah tõistmuudu. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Sis võta-as tuud pudelet inne ar', ko mehele sai. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sis võtimi hobõsõpäitse ja noidõga tõimi' hako mõtsast, nii et terves üüs sai. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sis võti nimä, kiroti mehe käevarrõ olani kõgõ kirrjä täüs, sis lasi vallalõ, pääle tuo oli sannah nikavva ku kikas kirähti, sis läzi umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis võti vele’kül timä üteh, a’ pani ka timäle suurõ leeväkoti sälgä ni lasi nõsta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis võtt kuningas tuo ulli vele umma maija, pand tõsõ suurõs ülembas, an`d` tälle võimusõ kätte kõikõ tettä, miä iisigi that. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis võtt miis oma lamba ja viise karja tagasi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Sis võtt oma tütre Hella jälle omma maija vasta, ja oma väümehe Nestori nimet henda asemele kuningas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis võtt poiss kleidi, mähkse kokku, pand rõiva sinna asemele ja ajas preili üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sis võtt tä hüvvä kätte kepi, minkal ladva ots om veitkene lapikost tahvat, ladva otsa puult võtt tä kepil kinni, a nii, õt tuu tahvat ots jääse õks peost vällä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Sis võt tä maalõvisatõist kivvest üte kivigo hüvvä pekko, a tõõsõ’ jäävä’ maale samma paika, kohe nimä’ sattõva’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Sis võtt’ tä ka üte tori hobõsõ, a tuuga es olõ Jarekil nii hääd klappi. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Sis õks nää q kaiva q , sis näivä q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Sis õks nää q seivä q , sis jõiva q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Sis õks oll loomi palljo. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Sis üits haenaline om haina niitnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis üitskõrd lauba või nel'labe õhta ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Sis üitskõrd lauba või nellabe õhta ollu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sis ülti ar’ inne, ku suur numbri’ oll perämäne ja ülti: ku’ üle ütlet, sis pant´ ja ku’ ütte numrit hõikat kats vuuri kõrraga, sis ka pant´. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Sis ütelde esäle, et jummal om anno imä abi; ku poig, sis ülte, et esä abi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Sis ütel herr: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis ütel kunigas: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis ütel kuningas, et kaa ma inäb ei jäta kaema minemälda, sis läts tuod silda piteh ni pidi naane ka üteh minemä, ku sis sai liina mano, näkk, ku sääl nelli poissi, kõik oli vaega timä näko, a kuu oll kukruh, päiv otsa ieh, muu kihä tähti täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sis ütel miis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis ütel naanõ: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Sis ütelnu sant iistvedäjäle: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sis ütelnu üts mees: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Sis ütel poig hädäga: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis ütel ta ütele teomehele: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sis ütel vanamiis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sis ütle, et vaja kaia', kos tä kodo om. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sis ütles timä, et "Kui ti tahat, et ma või timä teile üles ärätä seo sarvõga." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sis ütligi tälle, et ku tä tiidä taht, sis ma olõ joba 1936. aastal seo verevä valitsusõ iist põrmandu all olnu! http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Sis ütskõrd Võrost pääliin saa ja Võro mats’ pää sälgä aa. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Sis üts pand korrast kõigilõ numri. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
- "Sitaga saa." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sitajärv Kõnnuh, Arduse talo maa pääl huunede ligi kutsutas ütte madalampa kotust Sitajärv. http://www.kalapeedia.ee/parimus-sitajarv.html
Sita talgu aigu panti külä hobõsõ nigu vähäkese sita kuormite ette, a uma hobõsõ hirnõ tallih sitä pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sitatsõ kepiga kohendõdas ja latsõ mähkmitega pühitäs minnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sitta vaija aida viiä, syss lüüi süüjät aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sitta veetäs, om kõva haigus, vai surm kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sitta ynnõ võit vitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sit´ol jalga sirotõlla. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_4.html
Sitõmb oll ellä vanast, ku maaq olliq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siug lubas. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Siug om pikkä kerega jalolda lihasüüjä ruumaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siug
Siug 5 vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Siug võt't ümbre uibo, tahtsõ uibohe üles minnä, a nuuq hingliq nii palsiq Jumalat, nigu timä sattõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siugõ, sillepää... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Siugõ, sillepää, tuuq loodsik, vinnüdäq vinneh, mingaq minnäq üle mere!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Siugõ sillepää, tuuq loodsik, vinnüdäq vinneh, mingaq sõitaq üle mere!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Siul oll ka allmaa uma illos maja elämises, ja siäl sai timäst illos miis, ku siu kesta maha ai. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Siu pantut rehiti mõrrsa rõivastõga, sis läts hädä mant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
532/ Siu pantut või ei tulitsõhe huonõhe laskõ, ei või tule pääl keedetüt ruoga ei küdsetüt leibä süvvä anda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
- Siu pääd kütseti kukli seeh, sis anti tuod kukõlt toolõ süvvä, kedä siug oll pandnu, ilma tuo hinge tiedmatta, sis sai tuost siu pandmise vastu abi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siu-tõbi om nii sugune: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siutõbitsõl värisese silmä pään; tõbi tulõvat tuust, et imä rassõ ollõn siugu um hiitünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siuu mõõtüst keväjält, inne eläjide edimäst kõrda mõtsa laskmist, eläjide joogi sisse kallada - hoitvat näid kõik suvi kaehtusõ tõbõ, kura silmä, ja muu külge nakkava haigusõ iest, mis muido üle pikä suvõ eläjile võis tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siuu mõõtüst pandva mõni ka haigõ hamba pääle, mis egakõrd avitavat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sivvud ummava need inemised, kui sa pühäpäävä liina lätsid ja neile umast kuurmast vilja möit [müüsid]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sivvu iho om katõt soomussidõga , täl olõ-iq silmälaudo ja välimäidsi kõrvo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siug
Sixi Jani näopilt, 1654. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rembrandt
Siäl haard tukõv maakündjä põllu pääl kasuva suurõ tammõ uma üte käega ladvast kinni, tõmmas maa seest vällä ja naas tuoga ümbre hinne keerutama, niigu kurjõ pinne mant kaitsma, kia hahkatõh ja hambit jürreh täi ümbretsõõri hibahõlli kui langalõi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Siäl kullõl, kui taivast olli ültü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl käsk ta mull latse kesk sanna, põrmandu pääle panna, ja ta läts, sanna man oleva, lumbi vierde, võtt säält ütesa kõrd sõglaga vett pangi, minka sanna tull, ja külmä keressehe visas, kõhe tõõne annom - sanna ahjo - ala panti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Siäl naas naane väega umma miist ikma ja murõhama 99 , kooni 100 esi mere viirde kaharas kõos 101 sai. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Siäl olli ollu üts inemise kõrv ja tilli [väike] sõrm. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl olli viil inämb kui tõõsõh tarõh küündlit ja olli üts suur kattõt laud ja siäl olliva kõigõsugutse söögi pääl. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl olli väega vallus [valge], küündle palliva [põlesid]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl olõ-õs kerikherrä kotoh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Siäl om eski jo' hulka ieh." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Siäl om üts paatäüs kulda, tõõnõ hõbõhõt," Mõtsavaht arvas tood vanatikõ petüsess ja ta naas puud edesi rag'oma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Siäl pitsit tütrikukõnõ käekese ümbre vanaesä kaala 67 kõvastõ kinni ja naas 68 seletämä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Siäl saanu kuulda, et kuningatütärt ei jovva [jõua] kiäki ar meelütä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl samah käänd ta kodo tagasi, ütel kutsarile: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Siäl timä vaihõl higosi ja jaahtu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Siält näid sis keedeti ja küdseti, kui kuijonuisi suhkarit, mis leevaä asõnd täüt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Siält nää kaki [katkusid] uma rõivahilbu kõik säläst maaha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Siäl tõmbu küll kasuk kokko, a hallilõ teti ka ots pääle, illos näijo pässi timäst vallalõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Siäl um olnu vanast kerik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sjoda tükkü võinu müvvä mitu hooaiga, a joba ommavagi viimädse etendüse. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Sjol pääväl saimi ka edimedse vihma. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sjoo arvoteooria põh'andajas om Erdösi Paul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Sjood pallõmi tetä’ väega lihtsähe. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Sjood perämäst olõ-i esiq viil trehvänüq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sjoo ettevõtminõ sai teostõt teno EAS Setomaa Arenguprogrammilõ. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Sjooga om nii, ku rahvaluulõgagiq - noid varru siist ammutatas, a näq nigu jääväq kohegi pidämä vai kinkalõgiq hindä tarbõst, nii et suuremb jago in´emiisi sjoost midägi tiidä ei saaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sjoo haro tähtsämbide vällälöüdüisi hulgan ommaq Fermat' väikene teorem , Euleri teorem , Hiina jäägiteorem , ja ruutvastavussäädüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Sjoo ilma aigo loetas inämbüisi nädäli pikkusõs säidse päivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4t%C3%A4l
Sjookõrd nii läts. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Sjool pääväl nakas pidu joba ilmet võtma, kõik rühmä saiva kokku ja nakati järjekõrda opma, kes kuna tans ja kes kellega tans. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sjoo oll` umaette eksootika, kuis mi rahapakk käen kävemi Tartu lennuväljäl, õt kütet osta ja tuud kütet sai ka ni paljo, õt järgmidsel päeval oll` jo vahtsõt satsi vaja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
– Sjoo olõ-i spetsiaalne, et nii… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Sjoo om häving. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Sjoo om jo sääne aig koh om kõk terävä nuka maha lihvit. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
"Sjoo om tsili jälekene, sjoo om voona jälekene." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sjoo om tyymeeli sündünü lugu. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Sjoo tähendäs sis tuud, et niitõ oll´ pall´o, harit niidõlt niidõti haina, mõtsu oll´ veid´o ja nimäq olliq risust puhtaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sjoo tükk es olõ raha peräst tettü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Sjællandi , Gotlandi ja Fyni perän om tä suurusõ poolõst neläs saar Õdagumeren . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5maa_(saar)
Skopje om Makõdoonia pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Skopje
Skulptuur om kolmõmõõtmõlinõ kunstiteos, miä om tett kõvast vai plastilidsõst matõrjalist, harilikult kas kivist, metalist, puust vai klaasist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Skulptuur
Skulptuurõ tegeväq kujoragojaq (skulptoriq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Skulptuur
Slovakkia (Slovaki Vabariik, slovaki keelen Slovenská republika ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Slovakkia
Sloveeniä Vabariik ( sloveeni keelen Republika Slovenija ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sloveeni%C3%A4
Smithi Adam (Adam Smith, 1723-1790) oll' soti filosuuf ja majandustiidläne . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Smithi_Adam
Smithsoni (Holtsi) Leila: mu süä om katõ kodomaa vaihõl! http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Snä oll haigõ, miil oll hallõ. http://cfe.ee/cantus-book?code=394&l=25&a=226
Sodat mõõgagaq siilo mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soe' jo' tuld pelgäse'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Soe' joosi tälle hubinalla pääle, ol'l õnnõ üts kääksahus vanatikõ sulanõ ol'l susõl mokah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Soejahi aig oll’ Eestin 1.11.–28.02. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
«Soe ja ilvesse omma sakõst kärnän, rebäse ja kähripini käest saava ilvesse ja soe kah tõvõ külge,» selet’ Laanejõe Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Soekõnõ tul’l, sei süldi säält ar’ki’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soel hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soel joq ku määntseq syna olli eläjit paika panda süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soel ol'l hüä miil ja' tandsõ mõtsa veereh ja' laul. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soel ol'l ka' kõtt tühi ja mõtõl, vaest saa kui7 üte põrsa ar' pettä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Soel om ka ummi latsi hallõ. http://www.setomaa.ee/
Soel saai kedägi puttuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soel sai väega hüä miil ja' nakas' süümä ja' juuma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soelõ es miildü tuu ütlemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soel õks uma' laulu'. http://www.setomaa.ee/
Soelõ sai tuu hädä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soe mul laapõq laeh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Soemõisan elli kuldsidõ kässiga sepp. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Soenahk tulnu' sälgä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Soend esi ärki lännu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Soenduq es toheq tõistõ sus’siga üt’eh vii viirde juuma min’näq, et muido ol’liq soeq, a inemise vari viih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soenduq tükeq kõõ inemisile mano - tahtsõ leibä - a inemiseq näid pel´k’si väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soendus lännü maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soendusõs laskmist oll kaq vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soeq! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Soeq-kahruq kyik tiidseq, timä ynnõ esiq tiiä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soeq kaq virka ja virka sinnäq hoonõhõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soeq mytsah! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Soeq nimäq seiväq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Soeq üt’lese, et väega taha süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soera sanna kütetäs küländ tihti, selle et muuseum pakk suidusannan käümist (ette teedäandmise pääle) ja tahtjaid paistus jakkuvat. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
"Soe sõitva." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Soe=tõbi om nii sugune: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Soe=tõbitsel um puul näku kas must ehk karvanõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Soe tüksevä vanast hirmsahe pinne murdma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Soe unnanuva hulgahna hää tükü aigu, kuu peräkõrd üte suurõ hõpõhalli soe säläh üts hall vanamiis nääle keskehe sõitnu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Soe usks? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Soe usksõ kütti, kütt usksõ sussõ, ja nii naksi naa kõik kolmõkeske puuhõ üles vahtma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Soe’ tul’liq otsõq, ei olõk’i valgõ nynaga varsa, om must vars ynnõ, es tohek’i süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sofiaga olõ kontsõrtõ tennü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Sofia om Bulgaaria pääliin ja kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sofia
Sohvri leie ussõ kinniq ütelden: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
So kir’akese pääle lasõ kirota. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sokolaat kaos õkva,» naard’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sokolaq lindsiq, et kütäq viil hillembähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sokolaq võtiq nokigaq hamba vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sokolova Juus'ka, tuu üts sikõh peremiis, ol'l käünü õga pühäpäävä kivil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sokrates ( kreeka keelen Σωκράτης, u. 469-470 i.m.a. - 399 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sokrates
Sol'ga Jaan Ruudast, too selet'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldadi võtva kirstu vallalõ ja kunigas kaes tuu miis kirstuh seeh ja pää otsah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Soldane küsümise ja nõudmise pääle, et koh timä om ja misperäst timäle viina sunnitas vägüse juvvaq, vanamiis ei ütleq mitte üts sõna, muudku ähvärdäs õnnõge nuiaga lüvväq, ku soldan ei juuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Soldani kaäest ka es olõq luba võtaq, hot’ lat’sigi ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldanikõnõ hiitü väega arq, Mis noq tetäq kaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldanil läits süda täis, müis poisi ohvitserile kolme ruubli iist ärä ja ütel ka, mes iist esä poisi tälle ja temä jälle ohvitserile om müinu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Soldan istõ lavva mano, jõi pudeli viinast tühäst, sei sakuskat pääle ja vanamiis vahet tühä pudela jälke tävve vasta ümbre ja käske juvvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Soldan jõi nii kavva, ku jäi lavva mano makama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Soldan kooli syjah arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldan kost?: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soldan käsk sis sepäl pruomi tetä, et panõ hinnäst väega haigõs, võta hani muna ja näet mõnõ päävä peräst näüta naaselõ ja ütle, et ma lõi muna a karista tälle ja ütle, et tä tuod ummõhtõ kellegi kõnõlgui, küll sis näet, ku pallo naane suud pidä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Soldan lätt tõmbas keldriussõ vallalõ, saa papi hiussit pite kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldannil sai s?? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soldan oll muido k?ll tuosama, hel? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soldan om ommuku sõs sedä asja peremehele kõnelnu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Soldan pidi toda nigu nal'äst ja nakas kah vasta naarma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Soldan pidäs poisi kaits päivä endä man ja küsse sis: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Soldati kisksõva küll vällä, aga ta oll joba surnu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Soldatit es olõki siih kohkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldatit joos’ti syss kaema, nigu n’uud autut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldati tulli küüki [kööki] ja nakasõ Luu-Ivvanilõ püssägä laskma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Soldati võtva ar pühäse säält ja kaesõ: pühäse takah üts kuuljakirst. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Soldat kullõl kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat käü, silmäkiq jõllih, püss käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat oll ülnü, et võta minno truuskas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat pan'd' kuningalõ kotoh plaani ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat tull tagasi, niq läts puuriida taadõ kusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat tõi tuu tähe kaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat võtt mõõga (huss ol'l maanuq) ja lõigas' lipu pää päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat ütel' kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soldat ütel, et mis sa võtai pojalõ naist arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Solidaarsus oll' edimäne ammõdiütisüs peräst Tõist ilmasõta Hummogu- Õuruupan , miä allu-s kommunistõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Solidaarsus
Solidaarsus (poola keelen Solidarność ) om Poola ammõdiütisüisi liit, miä luudi 1980. a. süküskuun Gdański laivavabrikun nink mink edimäne juht oll' Wałęsa Lech . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Solidaarsus
Solovjova Ülle (52) Leevilt sõit mustikit korjama rattaga, kooni kümme kilomiitret kotost. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Somaalia , ammõtlidsõlt Somaalia Vabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Somaalia
Somaalia pääliin om Muqdisho . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Somaalia
Sommeri Lauri: väiku kandi omma väega huvitava Sommeri Lauri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sonata Arctica om Soomõ rokkansambli , miä tull' kokko 1996. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sonata_Arctica
Soo Hindsa külä om riisnuq kül maid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo an’d’ tä mullõ mu tulitsõ täkü iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo arst tälle opas’ nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sooboli piteh taha-as kiäki lüvvä'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol istõ, istõ puu all ja' mõtõl, kuis saasi vallalõ ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol ka näk'k, õt susi ol'l hädäh, ja karas' soelõ sälgä ja nakas' hil'lokõidsi sutt karva piteh kakma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol lubasi tälle magusit süüke tuvva' ja' opas soelõ õt: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol nakas' jalki timmä kiildmä ja' pallõma, õt timä olõsi vaik, a kost no' susi kullõl imp44 tuud. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol ol'l jo' väega vana ja viisi-is2 hauku. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol sai arvu, mis perenaane tahtsõ ja' ütel, ni' läts kodo poolõ minemä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol sei osa ar' ja' jätt ka uma lelläpojalõ vai vadõrilõ. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol tul'l ka perenaaselõ mano ja pan'd latsõ vihu pääle maaha. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol ütel: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Soobol ütel õt: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
- "Sood keppi visatas, kes ku kaugõlõ jõud visadaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sood mul in’ne es olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sood olõ-õs meile vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soodoma külä pilli- ja laulumiis Kõrgõ Ülar võtt vasta Lyduokiai (Leedu) küläseldsi muusikiid. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
"Sood sööge, soo om mino liha ja mino veri." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soodu-voodu, soodu-voodu, mine mu iest nikavvanis s?tta, kooni mu teenist?se aig t??s saa!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soodu-voodu, soodu-voodu, mine mu iest ?tes aastagas s?tta! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sooga ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sooga lääi ynnõlik elo sul ütte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sooh ol’l, rahvaga kokko es putuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo hopõn’ ol’l tälle kyik nii opanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo ilo peräst ynnõ om säet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo joq kerge aamat väegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo jutt võiiq õigõ ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo kolmkümmend läts kyik tuu iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo, ku Vahtsõliinah olli villu kraas'mah, syss üts villakaupmiis, vana teedakõnõ , selet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sookurg kai tälle perrä, naas’ mõtlõma, läts täl timmä halõhõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo kyik kaos arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sookõrd anna viil andist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sookõrd ei olõ võimalikku võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sookõrd näi, kuldhobõsõga sõidõti mäkke joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo kõrd viil ei saa arq anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soola'-närdsokõsõga üteh, ar'st sis puhk pääle, arstil soola'-peoh, väits ka man, sis kõgõ sekä sääl, tege ris'te soola pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Soolaq ommaq keemilidseq ollusõq , miä saisvaq kuun metali katioonõst (näütüses Ca 2+ ) ja happa anioonõst vai happajäägist (näütüses SO 4 2- ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soolaq
Soolat liha suidsutõdi õks keväjä, ku suurõ vii joosi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Soolaviiga jäl' mõskõ kihhä vai pääd, koh hallu tege, muidoge sedä arsti soolavett sisse ka' juvva. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Sooliguq mähkse ümbre härä sarvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sooliguq ommaq inemise vai eläjä siitmise riistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Sooliguq saisvaq kõik üten kihin ja näütäseq vällä kui üts mitmõkõrralinõ mütsäk ja mahusõq tuuläbi üte väiko ruumi sisse häste kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Sooliguq ynnõ ümbre oina sarvi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soolikidõ sisen saa toidulimo ja kõlvadu jago soolikidõ liikmisõ läbi ingerdämise viisi edesi ajetus, väikeseq torokõsõq soolikidõ sisemädse poolõ pääl imeväq kõlvulidsõ toidu tuu tii pääl hindä sisse ja mitmõsugudsõq näärmeq saatvaq tedä jälq edesi suuni sisse, kon toitva limo veres muudõtas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Soolikist siipi ei keedetä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kira.htm
Sool puul Pihkvat om Valgõ-Ris’ti t's’ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
So olõi väega mustinõ, olõi jutus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo maa om timä kyik Rootsi kuninga käest võtnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo ma umbli, niq panni sullõ pähütsegi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soomen sündü, Eesti päritolu, Hispaaniah eläv Teinoneni Risto võtt kõrralise sõõmu olt` ja ütel`: http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Soo muda vällä, ja hainakõsõq kakkõ, saa maq kaq illos’ ojakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soo muq pää pästjäkene!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soomusrongiq tulliq raudtiid pite, katõl puul tulliq jalaväerügemendiq ja nii vallutõdiq 25. lehekuu pääväl Pihkva ärq, kuulutõdiq kõigilõ, et Pihkvan om Eesti lipp üleväl ja viidi sõaliin Porhovi ala vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Soomõ Riigimuusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Soomõ Riigitiatri ja Kivi Aleksise kujo Rautatientoril. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Soomõ Vabariik ( soomõ keelen Suomen tasavalta , roodsi keelen Republiken Finland ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõga om hää kaupa tetä tuuperäst, et paar aastakka tagasi näil es mahu uman riigin kõik kokkoostõt vili latto är ja nä tõiva mitusada tuhat tonni Muuga terminaali. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Soomõ kats kompaniid naksiq edesi tungma rannikut pite Narva-Jõõsuu poolõ, vallutiq Narva-Jõõsuu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Soomõ kiilde tõlkjas peetäs Cajanderi Paavot (1889), edimädse ja perämädse salmi tõlgõq põhinõsõq Krohni Juliusõ tõlkõl (1867). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maamme
Soomõ kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ põh'arühmä kiil, midä kõnõlõs umbõs 6 mill'onat inemist Soomõn , Roodsin , Kar'alan ja tõisin riigen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5_kiil
So om õks olnu asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soomõ- ku Iirimaalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Soomõ kõgõ pikemb jõgi om Kemijoki (483 km). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõl ommaq piiriq Roodsiga õdagu, Norraga põh'a ja Vinnemaaga hummogu puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõmaal viimädsel aol väega hindama naatu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Soomõ majandusõ lipulaiv om Nokia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõ mustlasõq tandsi-iq, lauluq ommaq suurõmbjago soomõkeelidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Soomõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Soomõn bussi ja paadiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Soomõn eläs Jouluvana ( Joulupukki ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõn eläs päält 5 400 000 inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõn maapaon ollõn olliq kindral Tõnisson ja kindral Larka tennüq Eesti sõaväe plaani - et kui s'akslasõq ärq lääväq, tulõ Eesti sõavägi ka luvvaq ja arvati, et edimält avitas, ku Eesti sõaväen om üts diviis: kuus jalaväepolku, üts ratsaväepolk ja suurtüküväeosaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Soomõn om: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõn om koltasaami keelel ligi 400 kõnõlõjat ni Vinnemaal 20–30 kõnõlõjat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koltasaami_kiil
Soomõn om opit kikkasiini mõtsast üles löüdmä ka pinne abiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Soomõn om viis lääni (inne 1997. aastakka oll' 12 lääni) ja üts autonuumnõ maakund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõn sai Lordi tuntus 2002. aastagal ilmunu singliga "Would You Love a Monsterman?". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lordi
Soomõn säänest asja ei pidävät olõma. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Soomõ om parlamentaarnõ vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõ om üts maailma põh'apoolitsõmbit riike. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõ parlamendi Eduskunna hoonõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Soomõ pindala (maisõmaa ja siseviikogoq kokko) om 338 430,53 km². Üten merealloga om pindala 390 903,13 km². Soomõ pindala kasus umbõs 7 km² aastagan teno toolõ, et maisõmaa nõsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõ savvusannaklubi kodoleht: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/lingid
Soomõ sirgõ sõsarõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/8.html
Soomõst kerikut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kira.htm
Soomõst üle Soomõ lahe lõunõhe jääs Eesti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Soomõ-ugri keeleq jagonõsõq ummakõrda soomõ haros, mink kiili ( soomõ , eesti , võro jt) kõnõldas Euruupa põh'aosan ni ugri haros, mink kiili kõnõldas Doonau veeren ( ungari ) ja Aasia Õdagu- Tsiberi jaon ( handi ja mansi kiil ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Soomõ-ugri keeleq olõ-õi sugulasõq indo-õuruupa kiiliga , mink hulka kuulusõq inämbüs Euruupa keelist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Soomõ-ugri keeleq ommaq uurali kiilkunna suurõmb haro (vähämb haro om samojeedi keeleq ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Soomõ-ugri kiili soomõ harro või viil edesi jakaq saami, õdagumeresoomõ, mordva, mari ja permi rühmäs ni ugri harro obiugri ja ungari rühmäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Soo nellikümmend päivä sai mul täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo oll üts nigu pikk jutus, a ar om meelset joq lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo olõ ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Soo om Jaagor, soo om papi, soo piät olõma mu maja.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Soo om jo lihavyytõ edimäne pühi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om joq halvastõ asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soo om joq me uma imä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om joq väegaq vanast aost, joq Krystusõ aost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om kubõrnaatar tennü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om kyik’ mastõra hoitmise peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om mi ubina süüjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om nigu valvamine, et mul ol’l sääne umanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soo om siih." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om õigõhõ olnu asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo om õks sysarõ süüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo paastmine om kui valvamine, et ummi pühhi kui austat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo paast ol'l kats nädälit inne piitrepäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo piät määnegi hyndsa olõma, et ei upu inämb jyyh kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soo poiss taht su tütärt pästä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo prat olõi inämb õigõ asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Soo pukk ei piä ilma minolda olõma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Soo sama kotusõ pääle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo söögigaq käve nellikümmend öödpäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo tahtsõ kaq arq perä ala minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soo tekk Petserih, a Karnil Pihkvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Soo tii-es maq sullõ õgas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sootsi Jaan ülendedi kindralmajoris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sootska: http://www.hot.ee/setokuningriik/2kuningriik.htm
Sootska allkiri olõmah. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Soo tüü om tett, halvastõ üldä midägi ei saa tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soovida järgmädse talvõ küttepuu iks keväjä är osta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Soovi lehetegijile pall'o jõudu ja lehele pall'o lugõjit! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Soovit ärq tagasi tõlki. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Soovitõdas kasvata midägi vahtsõt: arbuusõ, viinamarju. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Sopu, sopu, kiltris, kubijas, pujakõnõ, saa iks Saardis, vinnü Viidikis! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soraq langa perrä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soraq olli väikuq helmekeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Soraq vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sorgo om üts haino pereh, miä kasus lämmäl maal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sorgo
Sorokasvet: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sorokasvetah käänd nel’liküm’nend nel’li tsirku suu suvõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sorokasvetast nätäl’ ja üt’s päiv pääle, saa al’aksei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sorokasvet, neläkümme nelä puusli päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sorokisväätõ om nädäle peräst päält kikkajuvva*, nik(u)' kikkajuvva' om sjoo tõõsõpäävä, sis om sorokisväätõ tõõsõ kolmapäävä - nii päiv lätt ette. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sortõ om meil pall’o. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Sos ai kuningas ka koik kuldsepä kokko ni lsk küssü, et kas saat säänest sormust viel tetä, nigu seo um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos ai tuo kuninga poig koikliina känksepä koko ni ütel, at maanna toolo väega pal`l`o massu, kiä vott /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos jäll ütel tuo känksepä pois umalo meistrele, et votko mi seo tüö ka ärr hinele tetä ni läts ka tuo känksepp kuninga puja mano ni vott tuo keriku hinne kätte tetä, a ütel, et ma et saa muido tetä, ku ankö mullo uma katstoistkümme tuhat klaasi osta rahha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos läts meistre ka ärr kortsiki koge uma poisiga ni sääl nimä joi tuod käerahha kolm päivä, nikavva ku tull jo känksepä naane ikuga perrä et hummol um vaija kängi ärr viijä, a sa olo oi alastanugi viel, ni sos ütel tuo pois meistrele, et läke mi nu ruttu ärr kodo, ni ütel viel toolo känksepä naaselo, et korja koik vana katatükü kokko, miä üle umma, ni sos lätsi kodo, sos ütel tuo pois, et heidäke ti nu magama, küll ma esi ärr tie, ni sai ka nuo kängä ärr tettüs, es näe känksepp es naane, kuna nimä tetti, ni viedi nuo kängä kuninga tütre kätte, ni oli ka väega parra, es olo üle, es puudus, oli jala perrä nigu luodu onno, hott külh mootmalda tettü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos pääle tuo sai ka nii: tuo kuninga poig läts umalo maalo, ni oll sita pütü otsah istmäh, a sos sääl viel tundso ärr, koh timä oll ni ütel, et ko miä nu must saa, nu onno olo ma sadanu inemine, et koik mu raha ni hüä um lopnu ni saa as mullo tuost midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos tull vooralt maalt taale kuninga tütrele üts kosilano, a tuo kuninga tütär ütel, et ka ma muilo ei lää ku taalo, kiä mulle säntse kängä tege ilma mootmalda, ku mullo okva parra umma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos ütel tuo pois jäll vasta, et murohagu ui midägi, küll sua koik hüä, et koräko nu vana klaasi tükü kokko, miä iäle käte saa, küll noist saa asi, ni sos läts kodo minemä ni minemise pääl vott raha, miä üle oll jäänü ni pill kogo rahva sisse lak`k`a ni es ütel, et silmiltä jalolta, neo näkke sedä rahha a varalitse, rahalitse näkü üi kiäki, ni sai ka tuo nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sos ütel tuo pois toolo tütrekulo, et nu mi inäb kooku ei saa ilmah, a sa mine vota säält nu säält liiva seest uma peris sormus ärr a tuo pois läts üte känksepä mano opipoisis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Soti Kuningriik oll' hindäperi riik 1. lehekuu pääväni 1707, ku tä lei ütte Inglüse Kuningriigiga, minga luudi Suurbritannia Kuningriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaa kõgõ suurõmb liin Glasgow oll' umal aol maailma üts tähtsämpi tüüstüsliino. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaal arotõdas täämbädse pääväni, kas tä pidänü umaette riik olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaalõ kuuluvan osan Põh'a-Atlandist ja Põh'amerest ommaq Õuruupa Liido kõgõ suurõmbaq õlitagavaraq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaa om pia kats kõrda suurõmb ku Eesti , timä suurus om 78 772 km². Sääl eläs umbõs 5 miljonit inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaast lõunõ puul om Inglüsmaa , hummogu puul Põh'ameri , põh'a ja õdagu puul Atlandi suurmeri nink lõunõõdagu puul Iiri meri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaa vai Skotimaa ( inglüse ja soti keelen Scotland , gaeli keelen Alba ) om maa, miä om osa Ütiskuningriigist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotimaa õigus- ja haridussüstem om s'ooni aoni tõnõ ku Inglüsmaa, Kõmrimaa ja Põh'a-Iirimaa uma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Sotsiaalministiirium on käümä pandnu kampaania "stereotüüpe vasta". http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Sotsialism om ideoloogia, miä puuldas poliitikan ja majandusõn rangõt riigipoolist reguliirmist, mink tsihis om rikkust ütiskunnan ütelidsembält jakaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotsialism
Sotsialism om ka sääntsile põhimõttilõ ülesehitet riigikõrd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotsialism
Sotsiolingvistiga mõõdipuiõ perrä om õdagumeresoomõ kiili inämbki (nt meä ja kveeni kiil), a naidõ kümne eräle kaeminõ näütäs kõgõ selgembäle vällä keeleaoluulidsõ lakjaminegi ja ei olõnõ keelepoliitiliidsist saisukotussist. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Sotsioloogia om tiidüs, miä uur ütiskunda, muuhulgan köüdüssit ütiskunnan, ütiskundlist läbikäümist ja kultuuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotsioloogia
Sovhoosiaigu, ku tan kari käve, oll’ egäl puul väega illus peenükene konnuhain. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Sovhoosiao lõpust om JP Antsla vallan Oe külän talomiis´. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Spordipreemijit andas egäleütele jaokaupa! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Sport om tegevüs, midä inämbüisi tetäs võiki ja kon ommaq kimmäq riigliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Sprengi Ale: olõ-i määnestki tahtmist är liina minnä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Sputnik-1 oll' edimäne maakerä satelliit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
St Anderwsi Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Sotimaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
St Andrews (gaeli keelen Cill Rìmhinn ) om liin Hummogu- Sotimaal Fife'in. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
St Andrewsin peetäs vallaliidsi Meistrevõigõluisi (kõgõ vanõmb neläst tähtsämbäst golfivõigõlusõst) kõgõ sakõmbast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
St Andrewsi tulõ pall'o küläliisi, et mängi golfi rato pääl, miä kuulussõq kõgõ parõmbidõ hulka kõgõn ilman, vai sõs liivarando peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
St Andrewsi tundas üle ilma ku " golfi koto". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
Stalin Siberihe saatnu… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Stalini-aigu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Stalini-aigu vangilaagrin kõvva keeleoppust saanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Stalte Julgi ja Nurmorkestõr . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Standardkiil om luud gipuzkoa ja lapurdia murdidõ põh'a päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Statistiga all mõtõldas sakõstõ ka statistiliidsi andmidõ korjamisõ tulõmust vai töödeld tulõmust (nt. sünde statistiga - kupall'o latsi egan kuun sünnüs, vai nt. sündünüisi latsi keskmäne kaal). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Statistiga
Statistigaammõdi avaldõt rahvalugõmisõ-teedüs ütles külh mõnõsaa inemise jago veidemb, a näile tulõ mano arvada ka vinne ja läti imäkeelega võro ja seto keele mõistja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Statistigaammõt om lubanu, et säändse täpsä andmõ saias kokko tulõva aastaga edimädse poolõ seen. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Statistiga om tiidüs, miä uur, kuis kor'ata, kõrraldadaq, analüüsi, tõlgõndadaq ja näüdädäq arvandmit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Statistiga
Statistiliidsi kokkovõttit võro Vikipeedia tegemiisist näet lehe pääl: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Stephanusõ perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Stiili ja eräalasõnno ütelisüse hoitmisõs tege telmistüüd hariligult üts ümbrepandja, kiä pand ümbre keskmädselt viis lehekülge päävän. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Stobaios om 5. aastagasaal kirotanuq Eukleidese kotsilõ sääntse luu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Stockholm-Arlanda linnujaama om rongiga 17 minotit, nii et linnukiga om Uppsalahe lihtne sõita. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Stokholmin om ka Roodsi kuninga loss ja Roodsi parlament. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Stokholm
Stokholm (ka Tokholm , roodsi keelen Stockholm ) om liin ja vald Roodsi keskjaon Õdagumere veeren ja üteliidsi Roodsi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Stokholm
Stokholm om olnuq liin 13. aastagasaast pääle ni 14. aastagasaast pääle om taa olnuq Roodsi poliitiga ja majandusõ keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Stokholm
Stratovarius om Soomõ rokkansambli , miä tull' kokko 1984. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Stratovarius
Streigi mõo om viil tuu, et parhilla omma Tartolõ eriarstõ mano väega pikä järekõrra – iks paar kuud tull’ harilikulõ järekõrralõ otsa. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
S¦tullime Jävkülä ala (= alla) sinna, sinna sõs. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Stuudio taha kah tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Sudaan , ammõtlidsõlt Sudaani Vabariik , om Afriga kõgõ suurõmb riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sudaan
Sudaani pääliin om Hartum . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sudaan
Sudso jäi magama ja tsile [lambatall] sis käkke hindä oherdimulku ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Su egäpääväne tüü om saepurust kütmisepulgakõisi kottõ sisse pandminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sugulaisi trehväs tä harva, häid sõpru olõ-i ja naist kah mitte: noorõ-iä armuluu hallus lõpp sekä seoniaoni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sugulasõ, kiä olõ õi inämb kavva ütstõist nännü, saava kasvai puhtõlavva takah kokko. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Sugulasõq kutsutas joq pomka puulpühä õdagust kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sugulasõq läävä matusõ pääle, a niisama piirimehe tulõvaq säält arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sugulasõq, tädi ehk tsõdsõ ehk mynõq muuq, ikvaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/12.html
Sugulasõ tull. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sugulidsõlt sigineseq osaq eläjäq (muuhulgan inemine ), kasvoq , protistiq ja seeneq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugulin%C3%B5_siginemine
Sugulinõ siginemine om sääne katõsuuliidsi eloliisi siginemise viis, kon perrätulõja saamisõs om vaja ütte rakku esätselt elolisõlt ja ütte rakku imätselt elolisõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugulin%C3%B5_siginemine
Sugulussuhtidõ hulgast tähüstedäs vai peetäs tähtsäs esiqsugutsin kultuurõn esiqsugutsit vaihõkõrdo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugulus
Sugulus vai põlvnõminõ vai veresugulus vai geneetilidseq suhtõq om organismõ peräntulõjidõ ja iinkäüjide vaihõlidsõq suhtõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugulus
Sugu om sääntse elolisõ üts tunnus, kinkal perrätulõjidõ saamisõs om vaja tõist elolist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Sugu- vai kogukundlikkus. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Suguvõsa avitas hainaga Hobõsidõ hainamaa om Jareki vanõmbidõ man Pulsti külän. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Suguvõssa olõt uurnu, vast mõni juur vii mere viirde? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Sugõ uma pää ja habõnaq ilosahe sirgu ja küsüs tütriku käest, kas provva kodus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suhtumine väljendüs tuun, et sääne saadõq kavva võeti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Suhu jäiva suka-saapa, märti-santi, laande … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Su huur tapp arq suq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suidsusanna ehitämise oppus om plaanin ka mahlakuu lõpupoolõ, 20.-30. aprillil. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Suidsusanna-huviliidsõ saava tinavaasta keväje ja suvõl vähämbalt katõst suurõmbast sannasündmusest ossa: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Suidsusanna kyttymä pandminõ ja tulõ hoitminõ miildy esäle väega. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Suidsusannan om kõik hää, õnnõ sääl piät mõistma hinnäst sannuta. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Suidsusanna omma väega mooduh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/margo.htm
Suidsusanna üten sannakombidega om üts jago võrokõisi põlitsõst eloviiest ja kultuuriperändüsest, mille hoitmine ja nuurile edesiandmine om kogokonna jaos tähtsä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Suidsusann esi oll’ hää vanaaolinõ ehitüs, kõrraligu palgi, viil vanõmbidõ aigu ehitet. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Suidsusann turismin. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Suidsusannu ja suidsusannule keresside ehitämist saa kaia ja uuri MTÜ Hinokate tarõjaon. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Suidsusannu küteti muuseumin Pulga ja Jüri-Jaagu taloden. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Suidsutamist alostõdi riide õdagu, sis saadi puulpäävä õdagu pääle lihasuidsutamist sannah ka ar kävvü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Suigahtu lämmä lõunavaihhõga magama ni tul’l vana peremehekene mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suigahtu magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suig rehitas arr, ketas pudelahe, pandas vesi pääle, ja sääl ta mädänes ja haisõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Suistepüha aal kõrraldeve Mõisaküla latse rahvakombitege piduõhtu. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Suitas linnu, nigu hilleq tsiaq saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sui tooga indä pääd, ku sa tahat!" http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Suits Võn 1895 (J. Moodis) Kontam.: http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1967
Suitsusanna kütt õdagus lämmäs Sannamaa peremiis Rõugu kihlkunnan Nogu külän Saunamaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Suitsusaunapäev saab teoks Vana-Võromaa suitsusaunade koostöökogu, Pokumaa SA, Sann ja Süük MTÜ, Võro Instituudi ja Võro Seltsi VKKF koostöös, ettevõtmist toetab Rahvakultuuri Keskus Vana Võromaa kultuuriprogrammist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Suitsutami! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Su jako ei olõgi!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Su kaala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sukaq ja tsuvvaq jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sukk argnõs, ku arotaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul'g' lüüsi kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulalumõst saa tetäq lumõmiist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Sulane jälle künd, turbad [mättad] lätsivä kõik sällüle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sulane läits kodu tagasi, kõnel, et muud ei ole nännu kui ärjä ja kündjä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Sulane lännü kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sulane lännü mõtsa, maanu 1 päävä är, pannu söögi nahka ja tullu õdagu 2 kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sulane maanu jälki 8 päävä otsa, söönü söögikese ärä ja tullu kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sulane soendih Sulanõ läts mõtsa kündmä ja pernaane läts söögiga perän, ja ütles niiviisi, et - peremehele, tulõ kodo, ütles -: http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Sulane ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Sulane ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sulane ütelnü nüüd tõõsele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sulanõ aga lännü ja mõtelnu. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Sulanõ aga ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Sulanõ an’d’ jalq poolõ ruublit rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ an’d’ tälle 50 kopkat rahha, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ heitü kül väega ärr, a päse es kohegi, pidi minemä, sis naksu nuo nõudma, et kes sinno siijä lähat`? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sulanõ jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ jalq an’d’ viiskümmend kop’kat rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ lasõ-õs pauku ilma asända, pini lasõ-õs üttegi jänest es ka rebast inäp ilma minnä, kui ta tedä õnnõ näk'k. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Sulanõ läts mõtsa ja istõ kännu otsa ning võtsõ kirvõ kaendla alla. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Sulanõ lätt-lätt, lätt-lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ lät’s es’ki tuu pois’kõsõga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ oll nii kõva, et ega kõrd tapp[is] lehmä är ja söögis sei är kah. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sulanõ opas’, et arq saq kohegiq kaegui ei mõtõlguiq, loeq kirjä üttemoodu! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ-poiss ka muidogi oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sulanõ-poiss om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ ragi [raius] mõtsas hakko. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Sulanõ vei rikka mehe kotiq, vali terä kollo, jahvat’ arq, pan’d’ oma kotikõsõq rikka mehe kuurmahe asõmõlõ ja läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ võtt vikahti kätte, keerut’ ümbre hindä arq platsikõsõ, istõ maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ ürisenü viil, õt kauss võinu võidu täüs olla ja pudõr silmäs seen. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Sulanõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulanõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- - - Sulanõ üt’les pois’kõsõlõ, et üt’le sa nii: olõs’s meil ka kullanõ kodokõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasel läts söa väega täüs ja ta möi [müüs] mehitse perremehele ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sulase mehilane Vanast olli ka sulane hendale üte paku mehitsit [mesilasi] ostnu - ent mehine olli väega laisk, kes midagi ei viitsi mõtsast kodo kanda, ehk küll keväjädse ilma väega ilusa ja valusa olliva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sulasõl om suuri vara: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/14.html
Sulasõl sulas suuge ar', a peremehel perseke tiiä-äi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2016
Sulasõl suu sulass ar', a peremehel perse külmäss ar'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2016
"Sulasõlõ söögi viimine ei massa, tä midägi ei süü."... http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Sulasõq jal üt’leseq, mille sa taalõ annaas jummal’ap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq, näidsiguq kaq perretarõh magasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq-näidsiguq nii selediq, tä mõtõl’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq teiq tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq ütleseq, minkperäst sa täl’le jõudu annadõ, timä hukkas last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq üt’lese, mille es annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõq üt’liq, kost taalõ tsuralõ hüvvä mõr’sjat saa, taalõ vaia hüvvä mõr’sjat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulasõ suu pala, peremehe perseki tiia-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2016
1) Sulasõ suu palas, peremehe perseki tiia-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2016
Sulbil om Annõ tsässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulbin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Sulbingi: istva bussijaaman ja tii-i midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
Sul es olõ q vaia sis. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
13.35 Sulev Iva. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
12.45 Sulev Iva, Kaido Kama . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Sulg olli täüs suuri tsiku, katri, põhk täüs põrsid, katri. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
Sulgõ seen ommaq antu tunnõtumbaq võõrtäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Sulgõ seen ommaq võõrtäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Sul hüvä hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulkala kõnõl’ õdagumeresoomõ väikeisi kiili täämbädsest olokõrrast, päämidselt meä ja kveeni kiili näütel. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Sul kattõ kuldkäng arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul ka vaija tuvva hot’ paar vettki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullam om ollus, miä om saad katõ vai inämbä metali vai sõs metali ja mittemetali kokko sulatamisõga vai paagutamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sullam
Sulle oppa ma üte oppusõ, taha anda sullõ tarkusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sull´ elopääväq es tiiq pai… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
“Sullõ asõnd olõi viil.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ ei jää muud ku tuli ja vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ_ks ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/55.html
Sullõ käävä jo sõbra siiä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sullõ lubati tsässon ehitä', sis sa' viil tahadõ' aida ka' ümbre tetä'?» A ku' Karnõla nakas ´ veiga pallõma, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sullõ lää, [sysarõkõnõ,] lähkohe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/64.html
Sullõ ma lääsiq, hüä vel´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/6.html
Sullõ miildüs, et kõik tundva külän kõiki? http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Sullõ miildüs hindä kotsilõ üteldä akadeemiline aborigeen? http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sullõ miildüs reis’mine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
“Sullõ olõi tuud vaija tiidä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sullõ om hais ilma päält külge jäänü.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ om vaja laskõ tõõnõ silm ka vällä, a mina ei lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ oppa ma_ks üte oppusõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/19.html
Sullõ puul tiid, mullõ tõõnõ puul," sis lätt müüdä, ei tii' midäge'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sullõ saadõtas kontrollkuud. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/nimega-sisseminek-osaliisilo?view=reset
Sullõ saa kykkõ viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ saa nuist ka viil külält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ saa parembitkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ saavaq papiq, kir’ämeheq ja mis silmildä tsirguq sünnüseq, varõsõq ja harakaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Sullõ sai külq raha, a mis must saa!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ sai naane arq, a kost mullõ saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõ tulõ hädäaol tarvist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Sullõ tulõ myyka vaija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sullõv. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Sullõv, Kasaku Enn jt). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
“Sullõ vaiv suur, a su lihha ka peräkõrd pini ja susi süümä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sullõ ülti nii, ku kiä lätt üle, ropsahudaq sisse, niq olt esiq prii.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul massai perrä tullaq, kül ma es’ lää, ku sin’näpoolõ trehvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul olõi kaaatsugi jalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sul olõi viil vett arq tood.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul olõqki-i inämb riiht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul olõ-õs aig viil täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul om jalq naasel kaarnapoig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sul ommaq naq kerikurõivaq säläh, las ma kisu hobõsõ vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul om mulk, mul om pulk, mis minu mulgu takan ripendas, sellega pane mina sinu mulgu kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1987
Sul om nynarätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul om viil veidkest patta, a ma vii taivahe arq sinno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul pikäline tii kävvü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul pikäline tii kävvüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul pill kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul rõivaq väega lühkoq ja kakõnuq, jalaseereqki paljaq."”Suukurg kään'd’ ümbre, läts tagasi rabasuuhu kurvaline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul saa noq halvastõ asi siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul tsia sitt suuh om? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=547&L2=7&L3=1&L4=0
Sultsin pandass vällä laasist engle Paistu vallan Mõtsarõõmu toidutaren om 2. kuuljakuu õhtu kell seitse engipäeväle pyhendet kuunistmine, kos saap kullelde mitme inimese mõttit enge-aast. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1367&op=lugu
Sul tulõ joq väega suur katsk siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul ullil massai minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sul uma latsõq veiväq muna arq ja sa süüdät noq minnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sulu-ui' inäb sis jõkkõ, ku oija sulu-uih. http://www.setomaa.ee/
Sul vana vara saa kyik kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Su miis ei piä inämb viina juuma, ei kurja synna inämb pruukma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Summa saistanu ja lauliq nigu mürisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sumõr oll' Mesopotaamia lõunõhummogujao (ala illatsõmba Babüloonia nink Tigrisõ ja Eufrati jõõ suiõ vaihõl) nimi tuust aost, ku sumõriq sinnäq elämä asotivaq (kõgõ ildampa 3500 i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sum%C3%B5r
Sumõr oll' s'ooilmaaigsõ Iraagi lõunõhummogujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sum%C3%B5r
Sunda keele kirotus käü tävveligult välläütlemise perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Sunda keele nimi tulõ sanskritikeelitsest sõnast su, tähendüsega hüä vai valgus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Sunda kiil om õdagu-austroneesiä kiilkunna kiil, midä kõnõlõs 34 mill'onat inemist Indoneesiän Jaava saarõ õdagujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Sunda kiilt kõnõldas saarõ õdagujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
Sunda murdõq jagonõsõq kuvvõs rühmäs: õdagu-, põh'a-, lõunõ-, keskhummogu-, põh'ahummogu- ja lõunahummogurühm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
“Sunnitöölise Mekka” ilmu Viljandin 1994 (koostaja Viljar Ansko), mille edimäne jago “Kodo Ahivarrõl” (Metsavennaluulet 1945-47) om võrokiilne. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Su\:nno wasta olle minna u\:tzines pattunut ninck kurjaste sinnu wasta tennut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pattuma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
1999 "Sunströmi Ida sajandilõpp". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Su nuhtlus om ka suur nii kui kõigil joodikil, keda sa näijet tulist tõrva ja veevlit sisse joovat. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
- Suolalõ positas ka sõnno pääle, sis saa lindaja suol, tuo um hua rohi eläjile sisse anda.- Päävalu rohos lasti ka kuuma katla pääle kust, sis tuod tossu lasti nõnna, pidi pääd katla kotal hoitma, rõivas katõti viel pää pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Su panõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Su plaadi nimi om «Hoitmise vägi». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Su pruukjanimi saadõtas sullõ e-postiga. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/nimega-sisseminek-osaliisilo?view=remind
Supõr! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Suq abi avitas meil edesi tetäq Vikipeediä tüüd ja muutaq Vikipeediät viil kasuligumbas. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Su rahakott jäi sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suriname , ammõtlidsõlt Suriname Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suriname
Suriname pääliin om Paramaribo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suriname
“Surma ei tii, ku olt õigõ miis.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Surmahirmuga paetõh sai ta kündja mano ja pallõl tuod teda uma kaitsmise ala võtta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Surmakuulutusõn (Postimees, 1.06.1932) om kirän, et Tiganik võitsõ rahva usaldusõ Võro lainu- ja hoiuütisüsen (1903, ildampa Võru Ühispank, rahvasuun Tiganiku pank) aususõ, täpsüse ja vastatulõlikkusõga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Surmavalt sai haavata Kuperjanovi Julius . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Surm võta ka-ai siält, koh midägi olõ-õi. http://www.setomaa.ee/
Surm õks surm!) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Surnuaiah." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Surnuaian oll valge linaga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Surva Hillar (52) Põlvast tull’ kannõld tegemä päält Vigala Sassi raamadu «Estide (tšuudide) hingestatud ilm» lugõmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Surõsi eski arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susanna nink katsiguq Hamneti ja Judithi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Susanna oll' 1607 lännüq mihele tohtrõlõ Halli Jonilõ nink Judith oll' kats kuud inne esä ärqkuulmist lännüq veinimeistrele Quiney Thomasõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Susi aia otsan, suu ammuli? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2029
Susi ai-ga hinnäst käpäkilõ ja astõ aho alt väl'lä ja' nakas' tarrõ piteh40 tandsma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi alt ussõ, kikas päält ussõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ar'kiq söönüq varsakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susige süü-üi ängätöt. http://www.setomaa.ee/
Susigi oppas ommi poigõ. http://www.setomaa.ee/
Susi haarnu' leevä kõõgõ väidsega. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Susi hiile läbi rüä hil'lokõidsi latsõlõ mano ja haar'd suuhu, ni' nakas' mõtsa poolõ pühksama. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi hu, tule, vii minu lammas – ma lää kodu koorepudi süümä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Susi istus nulgah, suu ammule? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2026
Susi jal' pallõma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Susi jal' ütel õt: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Susi juusk ruttu, ni' juusksõgi üle laopäälitse rehe ala. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Susi jäi ka tassa ja nakas' jalki süümä ja verevät viina juuma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi ka' ku' tuud kuul'd, lät's tarõst pakku [---]. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Susi ka hiitü ar' ja' pagõsi sendsehe46. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi kah sõta pakko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Susi ka kullõl Soobolit ja' läts lammast otsma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi ka kullõl Soobolit ja läts vaskõt otsma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi ka kullõl12 ja küsse: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi ka pinni pelgä-äi', a haukmist ka taha-ai'. http://www.setomaa.ee/
Susi karas' üle aia aida, haard tütriku sälgä ja minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Susi karas üle aia aida, haard tütriku sälga ja minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Susi kargaq vällä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi kargas ka mõnikõrd üle kepi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Susi kargas vällä: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Susi_ks opas´ ummõ poigõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/1.html
Susi kullõl ka ja' läts tsika otsma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi kullõl ka ja läts hobõst otsma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi kullõl ka ja nakas' mõtlõma ja' mär'kmä,49 kost olõsi tuu häränahk saia'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi kullõl, mis tetä, ja' tõi lamba. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Susi küsse hobõsõ käest, kos ma inne hauka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi küsümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Susi küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi kütte külä ahju, jänis loput´ luitsi-daa. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Susi küüsümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Susi lask *3 lamba suust maha ja juusk *4 mõtsa ärki *5 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Susi laul, laul, ei kunagi tulõ-i; aolda'19 õks küsse ka': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Susi laul, laul, kunagi' kündle köstritõga tulõ-i. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Susi lubasi-ga ja Soobol läts uma külälisõlõ süvvä tuuma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi läts ka, ja' mõlõmba naksi hiilmä ja püüdma, kuis saasi kül'lä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi läts kõõ rõõmsambast42 ja' laula43 tul'l kõõ pääle ja suu püsü-üs inäp kuigi kinni. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi läts kõõ väädsega mõtsa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Susi läts üle pää jaq üle pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi lõigas' kyik häräq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi mingu sulasõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/14.html
Susi mul suluh, tõnõ soolah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Susi nakas' ka Soobolil verevit kotakõisi kaema, mis pernane tälle latsõ pästmisõ iist and, ja' naksi' tälle väega miil'dümä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi nakas hannaga vehkmä hobõsõ poolõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Susi nakas hannast närimä, ei päse hamba vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi nakas laulma: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Susi nakas pelgämmä, et no ute söö timmä ka ar, ja pagõsi vällä, ja jäi tsile õks [ikka] umma tarrõ, a tsudzo pagõsi ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Susi nakas’ pallõmah käümä kitsõ mano, et võta minnu kortinna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Susi nulgah, suu ammulõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2026
Susi ol'l naanuq tälle süüki kandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ol'l tuuga nõuh' ja' lätsi põllu pääle. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi olevat alati inemise hoitja, kui ta teekäügi pääl üten käüp. http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Susi oll tuuga rahul ja jätt rebäse ellu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Susi oll ütskõrd väega näläne, timä sai rebäsega kokku ja ütel toolõ1 "Vatõr2, ma olõ näläne, ma süü su ärr." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Susi olnu puhma takan ja kaenu vesiste silmiga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Susi olõ-õi rõipõ man näläne. http://www.setomaa.ee/
Susi om kõva vastalinõ Kuldmedälit väärt soe pääluu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Susi om mõtsaelläi , pini sugulanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Susi
«Susi om väega kavval elläi,» selet’ Arvi. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Susi opas´ ummi poigõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/33.html
Susi pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi pakõs´ katõ korgõ mäe taadõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Susi pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi pan'd jalga ja' nakas' käuma, kooni arki kakku59. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi pand olõ üte kivi kollu [(veski)kivi kolusse] ja rebäne pand tõistõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Susi raput liivast handa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Susirattaq (vai susivankri vai soevankri ) om tähtkujo , miä suurõmbal jaol põh'apuulkeräst om aastak läbi nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Susirattaq
Susirattin om säidse tähte . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Susirattaq
Susi saai kostki süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Susi sais aija takah!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Susi sei ka suurõ isoga' ja' tälle väega miildü32 tuu süük. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
"Susi sinnu, kurat, söögu!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Susi tahtsõ naada11 Soobolit ar süümä, a' Soobol nakas' timmä väega pallõma, ütel: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi tehnäs' Soobolit kostitamisõ iist ja' ka tuu iist viil rohkõmb, õt timä lasõ-õs pessä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi tehnäs'35 kutsmisõ iist ja' lubasi minnä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Susi timä ärä sei. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Susi tul'l imise mano ja naas8 laulma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Susi tul'l ka kitsõ tarõ läve taadõ6 ja' nakas sisse pallõma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Susi tul'l mano vaht'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Susi, tulõ süü Jummal ar!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Susi, tulõ süü Jummal är!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
"Susi, tulõ süü kurat ar." http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Susi, tulõ süü kurat är! http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Susi tund häste lõhna, tä om iks kõva vastalinõ. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Susi tük’ke varsa mano, var´sa võtma arq, a hopõn kait’s vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi unnas soovikunna: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
Susi unõhtas, pini mälehtäs. http://www.setomaa.ee/
Susi uut 59 väläh 60 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Susi viiäs külmä sanna - nulka ja andas keretäüs pessä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Susi vii õks lamba arr, pini tulõ kar'üsõ manu tagasi, kis kärä pääle ka üles heräsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Susi vil kõrra aigu21 laul, ku jo' ol'l kuulta' läbi hummogu: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Susi õks käve *10 ümbre hobõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Susi ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ütel, et tahat seod hobõst, sõs jätä seo hobõsõ ka sullõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Susi ütel, et tahat sood hobõst, syss jätä soo hobõsõ ka sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ütel ka niisama: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Susi ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susi ütles rebäsele vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Susse mõts täüs! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Sussõga kaq oll hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sussõ jäi Antsla kanti perrä viil hulga. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Sussõ radoao (joosuao) perrä om uma nime saanuq radokuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Susi
"Sust ei saa' vaist 5 kodovävvü." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sust mulle määne miis ka saanu: pikä jala, närtsõnõ rõiva säläh. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sust saa-i seo võtjat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
"Sust saa noq, sa väegä väikokõnõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sust saa noq äestäjä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sust õks määne mõrtsuk saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Su sõpru tsõõrin sis iks om popp tuu suurõst liinast ärtulõmisõ mõtõ? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Sutt peläti hirmsadõ karja tulõvat. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Suu' pikä', saarõ' pikä, jõõ pikä, järve pikä, haru pikä, hanna pikä, pikä-päkä pääle panda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
SuuR PAAST. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Suuga saava kõnõldõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
S uuhara vanaherrä Järve Ants (Hans) (86) um luulõtuisi loonuq saa ringin ni olnuq üts` 30 rehki pulmaesä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Suu hopõn, illos’ hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suukse teeve laadi pääl valla ka Anu sõsar Triinu ja väikeveli Tõnis. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Suulda siginemine om sääne siginemise muud, kon õnnõ ütte vanõmbat om vaja, et luvvaq hindä perrätulõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suulda_siginemine
Suulda sigineseq inämbüs üterakuliidsi eloliisi , niguq näütüses arheq , pisiläseq ja protistiq , niisamatõ pall'oq kasvoq ja seeneq, kiä ommaq hulkraksõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suulda_siginemine
Suumlaisil om säändse koogi nimi pannukakku. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Suumlasõ kirotasõ Haani sannanädälist uma aokirän "Sauna" (lk 22-23). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Suumlasõq lätsiq joba kodo ärq, 200 taanlast jäi viil siiäq, mõnõq ütsiguq ruutslasõq ka jäiq, a joba oll' sääne usk tulnuq eestläisile, et miiq käen ei olõq mitte midägi inämp võimata, miiq võimiq vinneläisiga vabalt sõtiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Suumlasõq mud'oki olliq kõvaq, a väega raivukaq sõamiheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Suumlasõq pääle Narva-Jõõsuu vallutamisõ kääniq lõuna suunan ja joba 18. vahtsõaastakuu päävä õdagu hämärikuga tungõq Narva põh'a puult sisse ja vallutiq liina nikagu aoluulidsõ raatusõniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Suumõ vai Ruutsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Suunahka massa-ai murõhtada, õt ar kulus. http://www.setomaa.ee/
Suun om pehmeh ja vinnütetäv torokõnõ, minkide sisen veri kõiki paiko iho sisse juusk ja sõs jälq süämehe tagasi tulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suun
Suu om likõ kotus luudusõn, kon kasvõ lagonõmisõl om tekkünüq turvas ja hariligult kasus turbasammõl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(lik%C3%B5_kotus)
Suu om mulk inemise vai eläjä ihon, kost elämises tarvilinõ süük ja juuk sisse päses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(anatoomia)
Suu om mõske, pää sugida, jala alla ne harida. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Suu perrä ommaq latsõq tütriguq ja poiskõsõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lats
Suu pikä', saarõ pikä', haina' pikä', haro' pikä', pikä'-päkä' pääle jääva'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Suu pikä, saare pikä, aru pikä, haina pikä, pikä-päkä pääle lööva? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Suu pikä, saare pikä, pikä-päkä pääle lööva? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Suu pikä, saarõ pikä, haina pikä, haro pikä, pikä-päka päälegi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2009
Suu pääl, ku tõkkõpuu nõsõsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Suu pääl nätti ku läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suu pääl ollõv Juudi puut. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Suu pääl om kyik nätä juun, puhas sammõl ynnõ kasus, kost Ilkandra om paenu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suuq ar määritü ja kaskaq karvupooli säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suuq olliq külh lummõ täüs tuisanuq, agaq nuuq olliq ka lättit täüs, egaq sääl võit ärq ka uppudaq, talvõl kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Suur Kanjon om Colorado jõõ uuratõt sükäv kanjon Ameeriga Ütisriigen Arizona osariigin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Kanjon
Suur Korallirahu (inglüse keelen Great Barrier Reef ) om maailma kõgõ suurõmb korallirahu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Korallirahu
Suur Korallirahu om üts kõgõ lihirikkamb piirkund maailman: sääl om elopaik inämb ku 350 korallilihil, 1500 kalalihil, 4000 limussõlihil, 5 kilpkunnalihil nink sääl pesitses 252 tsirgolihti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Korallirahu
Suur Prantsusõ riigipööreq vai Prantsusõ kodanlinõ riigipööreq toimu 1789–1799 Prantsusmaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Prantsus%C3%B5_riigip%C3%B6%C3%B6req
"Suur asi seo vana sõna joht [küll] ei ole, a olgu sis nii, ma võttä teda vasta." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Suurdõ järvistühe kuulussõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_j%C3%A4rvist%C3%BC
Suurdõ patta keemä, kaas pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suure jõuga lahas poiss palgiga tälle õkva keset päälage ja kuts sis peremiist ruttu kaema, et palk ärä om tuudu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Suure söögilauada om nägu maa siist üles tõusnu, kos mitmasuguse kalli söögi ja joogi pääl om ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Suure vaivaga ajanu põrutet mies hinne istukile ja pistükile, kis nännü, ku lõpmada suur hulk vannu tigõhit, ku suuri mustõ haina rukõ laja kivi küle alt vällä olõvat vuornu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Suure vaivaga löidse ta usse. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Suur folgipido päälkiräga «Päivgi tands tsõõrin» tetäs tandsupauguga vallalõ 12.07. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Suur, hall hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur hulk kõnõlõjit eläs ka Montõnegron ja Serbiän (kokko ligi 1 mill'on), Makõdoonian (700 000), Kreekan (140 000), Türgün (300 000) ja Itaalian (90 000). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Albaania_kiil
Suur huss oll tii pääl, ei lää iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur hädä om hoobis tuu, et kiä ja kuimuudu tuu lipu sõs parõmbidõ hulgast vällä vali. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Suuriga om hulga lihtsämb: nimä iks tiidvä, midä lõõdsamängust tahtva. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Suurilõ herrile lätsi tunnistusõga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suuri magasit pite käü, rõivapal'kmit võtt üteh, kiäkiq ei ütleq midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurimiis, suurimiis. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/puhjarannu/
Suuri noodivihu kaasõpilt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Suuri spetsiäliste ei saaki kõrraga paiga päält võtta. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Suurist kivest laoti koldejago, võlvis otsiti pikligumba kivi, mis koldõ pääle risti kävevä ja sõs noidõ pääle laoti kõrrast veidembist kivest keresse jago. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
«Suurist raamadupoodõst ei lövvä võrokiilsit raamatit nii häste üles, a tan omma mi välläandõ kõik üten paigan kuun,» ütel’ Kuuba. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Suuri tammi, laia ossa. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Suuri tiinide ja meditsiinikuulkunna luumisõ iist peetäs tedä arstitiidüse esäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hippokrates
Suuri umakeelitsit pidosit kõrraldõdas üle katõ-kolmõ aasta. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Suuri ussi vanast tetä-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Suur jago Eesti alospõh'ast sais kuun liivakivist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liivakivi
Suur jago Põh'aõdagu allost oll' innembide suurõ piirkunna osa, midä kutsuti karusnahakauplõmiskompanii Hudson's Bay Company edimädse juhi prints Ruperti perrä Ruperti maas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Suur jago kanaliist om püsünüq seoniaoni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Suur jago muusikast, midä s'oo ilma aigo mängitäs raadion vai televis'oonin , om popmuusiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Suur joulukontsert Põlva Kultuurikeskusõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Suur, jämme herr uhkih rõivih, karvanõ küpär pääh, tul’l kõõ mano, ku Il’kandra lugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur järvistü om viie suurõ järve kogo Ameeriga Ütisriike ja Kanada piiri pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_j%C3%A4rvist%C3%BC
Suur kaab pant kõrvalõ, sugi pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur katla ilma kaasõta? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Meri
Suur kerkolaheq vai Suur skisma oll' krõstligu kerko lahenõminõ õigõuso ja katoligu kerkos aastagal 1054, ku Rooma paavst ja Konstantinoopoli oikumeeniline patriarh ütsütte vastatsikku kerkovandõ ala panniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_kerkolaheq
Suur kuning. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
"Suur kuus mõtsah veereh..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Suur, külm käsi oll olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur küläline om täl postimiis. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Suurlaada aigu toimuse ka kats seminäri. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Suur-lasits (ladina keelen Mustela erminea ) om väikene elläi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur-lasits
Suur-lasits (nigu lasitski) eläs Põh'a-Ameeriga ja Õuraasia põh'aosan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur-lasits
Suur liin, hilkas ynnõ, a rahvast ei näe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur luurõuk, jüri nigu räksõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur majanduspitsüs vai suur majandusõ sadaminõ oll' 1930-ndil aastagil, ku kõgõn ilman oll' majandusõ langus ja pall'oq inemiseq kaotiq tüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_majanduspits%C3%BCs
Suurmanni Randy (Orava kuul), Põdra Mariliis (Krabi kuul) ja Mägise Ain (Krabi kuul). http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Suur ma teräkest olõ-õs majah - suvõ jaos - inäp olõmahki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Suurmeri vai ookõan om suur sooladsõ vii kogo, miä jääs maisõmaiõ vaihhõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Suur must mees ollu kirstu kõrvas, tukk käen. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Suur must miis ollu kirstu kõrvas, tukk käen. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Suur osa maast rüüstediq ärq, rahvast sai pall'o hukka ja mitmõq vähämbäq elopaigaq jäiväq tühäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Suur paast ol'l vanast ütesä nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur paast om kõva paast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur paast om muidogiq säidse nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur palo iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur pere oll ja pallo varanduist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurpereq, kohe kuulussõq pääle latsi ja näide vanõmbidõ viil võiollaq vanavanõmbaq, latsõlatsõq, tädiq-unoq, tsõtsõq-lelläq vai tõõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Suur, pikk miis, pikä musta habõnaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur pluss om, et aid või püssü eski 20 aastat. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Suur ravvanõ rahakarp ol'l aidah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur, rikas kaupmiis oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurrätt suu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur saar, saai kätte kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suursärk om pidolinõ päälisrõivas, miä passis nii rahvarõividõ pääl ku umaette kandmisõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Suur tamm Sangaste TRESIN-TRESIN, LASIN-LASIN, Tartun tetti kumme liina, Leela-maal mammu liina. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Suur teema om söögi- ja kablakanepi kasvataminõ ja pruukminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
– Suurte mõtsa puhma alla. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Suurt es kõnõlda, inemise aviti tehnikat vällä nõsta. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Suurtii läts järveveerekeist pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurtii pääle edesi minneh ja kaiõh om rassõ mõtõlda', õt nellikümmend aastakka tagasi siih eleti, tetti haina, kjauti karjah, põimõti rükä, kakuti linna, minti hobõsidõga' Mõlla, peeti praasnikka. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Suurt jako tuu raamadu lausist või kaiaq ku algõbraliidsi samasuisi (nt. a ( b + c + ...) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Suurt kurja olõ-i soe Räpinä kandin tennü, lambit olõ-i murdnu, a paar pinni om külh är kaonu. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Suurt mõtsa pite takah, kõõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurt süämehallu joodigu peräst tiidvä pall’o imä, naasõ, latsõ… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Suur tuli oll kah sussõ hirmutamises, mudo nuu tulõva väiga ligi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Suur tuli tulõ kui mändsest suurõst tõrdust üles ja palas kui künnel, õkva taiva poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Suur uibuaid, mehitsit ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur ul'lus ja ülearvu suur tarkus omma' ütehää'. http://www.setomaa.ee/
Suurus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andorra_la_Vella
Suurus om umbõs 7300 km 2 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Suurustas sääl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurusõ poolõst (1 648 195 km²) om Iraan 18. maa kõgõn ilman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Suurusõ poolõst (ku viiq kah sekkä arvata) om Kanada maailman tõnõ pääle Vinnemaad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Suurusõ poolõst oll' tuust iin õnnõ Vatikani raamadukogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin kolmas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uraan_(hod%27ot%C3%A4ht)
Suurusõ poolõst om tä Pääväsüstemin pääle Jupiteri tõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saturn
Suur vaih om näütüses tuu, et seenil om rakusain kitiinist, a kasvõl tselluloosist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siin
Suur, valge lammas olnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Suur vähk ai veerde tuu kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ Riide kanna-ai tsirkõgi pessä Suurõ Riide mitetäi üldäs, sis kanna-ai tsirkõgi' pessä. http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=818&L2=3&L3=1&L4=0
Suurõ S'aksa sõa aigu ellimi mi suurõh Vinneküläh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Suurõbalõ rahvalõ tetäs süük inne valmist: http://taarkatare.com/menuud/
Suurõh-Rõsnah näi, ne läts sõda taplõma. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Suurõh laudah tege tüüline vai seemendüstehnik lihtsämbä tüü är. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Suurõ hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõh paastuh es mõsõq pääd seebiga ja tsukriga tsäid es juuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõh paastuh nätäl’ inne inämb süvväi lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõh paastuh om tuhkpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõh paastuh või-is inämb sukugi aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ hulga kaejidõ iin näüdäs tä, kuis piätäq piimä - ja veinitõpi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Suurõ hädäga läts’ kõrda paprõ ümbre tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Suurõ hädäga saiq soe kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ hädäga sai suurõ tammõ otsa linnada ja lei sinnä puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ häämeelega ütles Mann: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Suurõ kerigu otsah om väikukõnõ kerigukõnõ, sinnä' ol'l pandnu mära. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Suurõ kogodusõ opõtajaammõt võtt' ärq suurõ osa Jakobi aost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1) Suurõ kuusõ mõtsa seeh, üte korgõba kotusõ pääl kasvi ka üts suur ja vana tamm, kiä uma tugõva ossa egäle poolõ lakja ai. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Suurõ kõrva, harva hamba, allapoolõ ripnõja mokk ja vormilda tagaots olli põhjussõs, mille tedä joba latsõiän är põlati ja kavvõmbalõ tõugati. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Suurõ külä päält korju õks ni-pallo kokko, et õhi=haud, kunagi ütest vai tõõsõst värskist palast tühi olõ-õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Suurõl Peri POÜl om õnnõs vilävaru olõman, 530 eläjät ja 120 000 kanna nälgä ei jää. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Suurõ laja ilma pääle. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Suurõl jaol latsil ei olõ kotun egä perren suidsusanna, a teedä võinu nä iks, määne tuu sann om, midä sanna man tetäs, kuimuudu sannan käüdäs ja kuis omma kombõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Suurõ lumõga ilvesse hoitsõva kitsi söödäplatsõ lähkühe ja sääl oll’ elo nigu sahvrih. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Suurõmaa ja Muhumaa vaihõl sõitvaq praamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muhu
Suurõ massina jaos om jo 20 hektärri piir, kost nakkas tüüjoudlus tulõma. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Suurõmba' latsõ tul'li' ahu ette istõ, pan'ni' jalakõsõ ahju, kivi pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Suurõmbah liinah olõt tundmalda inemine. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Suurõmba jao elemente tunnusõq ommaq katõtähelidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendi_tunnus
Suurõmba jao maast vallut' ärq Assüüriä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Suurõmba jao umast elost olõ käünü õks savvusannah. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Suurõmbal jaol iraanlaisist ommaq koton Hafezi kokkokor'at teossõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Suurõmbalt jaolt kirot' tä juttõ eesti keeli . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Suurõmbalt jaolt om sääl mägi kõrbõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Suurõmbalõ jaolõ liinalatsilõ oll’ edimäne kõrd suidsusanna sisse kaia ja nii mõnigi tull’ säält vingun nõnaga vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Suurõmba projekti, miä omma seenimaani kveeni keele alalõhoitmisõs ja just nuuri siän huvi herätämises alostõdu, omma köüdedü keele oppamisõga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Suurõmbaq huunõq, miä ehitediq, olliq Põlva Ütispank (1929), majandusütisüse (1932) ja apteegi (1936) huunõq nink Pikka Villavabrik ja Tanningu rõiva- ja värvmistüükoda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Suurõmbaq iho jaoq ommaq pää , kihä , käeq ja jalaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Suurõmbaq indiaanirahvaq ommaq vajuuq (kiä elässe Õdagu-Venezuelan), varaoq (Hummogu-Venezuelan), janomamiq (Lõunõ-Venezuelan) ja pemoniq (Lõunõhummogu-Venezuelan). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Suurõmbaq käveq, et minge ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõmbaq saakeläjäq koolõssõq verekaotusõst vai šokist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Suurõmbaq sõitvaq kyik ommi uhkite hobõstõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõmbat jako tuust keräst katt vesi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Suurõmbat ossa Hiiomaast katt mõts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
Suurõmbat tüüd es tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
16.00 Suurõmbidõ tsihte ütine kokkolepmine. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Suurõmb inämbüs inemiisi eläs riigi põh'aosa liinon, innekõkkõ Caracasõn, miä om riigi pääliin ja kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Suurõmbist huunist om ehitet pall'o paleesit ja mošeesit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Suurõmb jago Latgale jõkist juusk Daugava jõkkõ, Põh'ahummogu-Latgale jõõq juuskvaq Velikaja jõkkõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Suurõmb jago Tiibetist jääs Hiina Rahvavabariigi Tiibedi autonoomilistõ piirkunda (pääliin Lhasa ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiibet
Suurõmb jago aoluulaisi arvas, et Newton ja Leibniz mõtlivaq diferents'aal- ja integraalrehkendüse vällä ütsüte tiidmäldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Suurõmb jago imetäjide ja tsirkõ liikest eläseq vihmamõtson Orinoco jõõst lõunõ puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Suurõmb jago kiräsõnna ja saatit ommakiq pärsiä keelen, noid om viil ka asõri , kurdi , araabia ja armeeniä keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Suurõmb jago miihi es olõq saapit kah jalast saanuq sõa algusõst saaniq, maati kah saapaq jalan ja lunt pään. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Suurõmb jago riiklikkõ toetuisi kaotõdiq ärq. 1994. a. valimiisil võit' innestiidsi kommunistõ juhit Ungari Sotsialistlik Partei, miä sai parlamendin absoluutsõ inämbüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Suurõmb jago söögiputro, nimelt kõik, miä viil tävveste ärq ei olõq pehmendet ja lahotõt, joud aigupite, kui tä uma ao maon om olnuq ja valmistõt, mao tagalävest soolikidõ sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Suurõmb jago timäst (93%) om Pakistanin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indus
Suurõmb jago timäst om Suurõ Kanjoni Rahvuspargin, miä oll' üts edimäidsi Ameeriga Ütisriike rahvusparkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Kanjon
Suurõmb jago tsirkõ saavaq ummi siibo abil linnata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirk
Suurõmb jago ubinist läts’ pääliina puutõhe ja keskmäne kilohind oll’ euro ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Suurõmb jago võistlõjit oll’ üle Eesti kokko tulnu. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Suurõmb lask võtta Vasso pojal kats rihma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõmb lats om koolin. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Suurõmb latsõkõnõ mõistsõ joq kynõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõmb näütüs tulõ Kauksi, Kauksi Perävalla ja Kanassaarõ külä kottalõ (Asta Pintsaarõ kogost). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Suurõmb nõudminõ võro lipu perrä tegüsi võro keele tähüstämises Interneti keelevalikin ja võrokeelitside suurõmbidõ ettevõtmiisi man, nigu Kaika suvõülikuul ja Uma Pido . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Suurõmb osa müüblist om opilaisi tettü, ja asju jagus maja pääl muialõgi. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Suurõmb osa ol’l iks tsuugõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõmb probleem` om tuu, et näütüses Antsla-Võro rongipilet` massõ katõssa krooni, a bussipilet` mass 20 krooni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Suurõ mäeq üle minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Suurõ mõtsafirma otsva ilosa mõtsa umanigu üles ja pakva livva pääl rahha – inemine müü ja unõhtas,» ütles Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Suurõ mõtsa seeh olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõn Raatusõ koolin om sändsit tütrikkõ kolm. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Suurõ-nel'äpäävä vaija kõ kerkoh olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ neläpäävä käkitäs tõlvaq arq, muido suvõl saa pallo siugõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
4.Suurõ-nel’äpäävä panõ tuhka ja hütsi vii sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ nel’äpäävä tuudi kivve kolmõ nurmõ päält ja havvuti nuidõga länikit, nigu saanu-us nõidust piimäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõn liinan om väega pall’u infomürrä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Suurõn tsõõrin arotami: mis om traditsiooniline Võromaa süük mi jaos? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Suurõ nuia võt’t ja müt’t maija pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ pallõmise pääle las'k' noorõmba poja kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ pikä püssüga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Suurõq hallaq käveq kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq herräq kyik kaesõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq ikuq ommaq viil iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq lõukoiraq ja vahiq man vahisõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõqmereq katva maakerä pinnast üle 70%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Suurõqmereq kokko moodustasõq ilmamere . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Suurõq mesilinnupidäjäq teedväq: mis om kerigu leib, lavva leib, aastaga ker’koh saisnuq, tuud viiq üm’bre mehidse aia, syss mehine aiast väl’lä ei lähäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq san’diq kutsut’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq tõrva katlaq ommaq ja tulõ seeh küdsetäs, kiä ommaq joq suurt kurja tennüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõq valutulba ynnõ kääväq taivast maahha, ku päivä mu’utõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ raha iist tetti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõriide ja kolmapäävä sei üte voori, nel’äpäävä kat’s vuuri . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ-riide timmä matõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ saarõ, midä täämpä tunnõtas ku Vancouveri saart , nimit' tä Quadra ja Vancouveri saarõs, hindä ja umast hispaania maiõuurjast sõbra Don Juan Francisco de la Bodega y Quadra perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_Columbia
Suurõst kõr'dsist alustan liivanõ jõgi joba. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Suurõst luust või üteldä, et matõmaatiga uur sääntsit mõistit niguq arv , struktuur , ruum ja muutuminõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Suurõs vaiõlusõs läts' 1711. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Suurõ sõa aigu, ku vindläne ja rootslanõ umavaihõl tapliva, tuu oll Põhjasõa aigu, olõvat sööh kandih olnu kats sannahüttü, koh olõvat elänu kats lesknaist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
- Suurõ tammõ, laja lehe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/61.html
Suurõtii veereh olliq kõrtsiq, sääl nuuq vargaq elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõtii veereh oll ruusahaud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõtükümeheq kelle patarei oll` õkva maja man, seiq lõunat ja pakiq Friedale kah, et võtaq, ta jo lõppudõ lõpus su tsia liha. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Suurõ tüüga olli nii kavva ar joudnu minnä, kui Missö rehe lähkuhe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Suurõ uibuaia, vanaq puuq raiq maahha, ku vahtsõt tarrõ teiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ vaivaga leiq Keskriigiq tagasi Vinne Keisririigi pääletungi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Suurõ vaivaga oll tä päsnü säält utraaugust vällä ja pagõnu kodu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Suurõ vaivagaq tsirk jõudsõ üle mere arq linnadaq, sinnä riiki, koh poiss ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ vaivaga sai timä vasigakõsõ edigost18 kätte ja tõi Soobolilõ ja' käs'k tõõsõ nädälini rammu minnä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Suurõ vaivaga sai tsiga aetus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ vaivaga sai vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Suurõ vaivaga sai üte mõisa pääle vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suurõ võitja omma kõik tulnu maakotsist, maakuulõst. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Suurõ võla sai poolõ aastaga kaalast. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
«Suur’ eelis om, ku joonistaq mõistat,» seletäs Piitre. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Suur ’ jutuvõistlus! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Suur’ pereh ol’l, teiväq pal’lo kütüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur’ puu sattõ tõõsõ suurõ puu pääle ja tuu murdu ka kyik’i juuriga väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur’ rikas talo väega tiiveereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suur’ suu - üt’el’, et ku soo suu pääle kiä silla teesiq, ma ütlesi toolõ sään’dse sõna, et sääne poig saa, miä üt’les, tuu saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suu sisse, koh tä pallõl, om ka väikene tsässonakõnõ pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suust kis’ti raaniidsekeisi noid müüdi, syss sai leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suust väl'lä tulep, tagasi enäp võtta ei saa. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Suu ümbre ommaq huulõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suu_(anatoomia)
Suuėbritannia Wales’i jaon 20%. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
"Su vanõmba tütre saava perästpoolõ mehele, a kõigõ noorõmb saa õigõ pia siulõ 4 mehele." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Suvekuuli aass piass valmis saama ka uus mulgikiilne aaleht nimege «Ütsainus Mulgimaa». http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Suvel hainaaiga, olli ennevanast, üts vaene meesterahva sandikene maija jõudnu, ent kedagi es ole koton, sest pallav tööaig "känge kannalegi jala kinni" ja maja olii kogoni tühi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Suvel mängiti Nava talun katte Jaak Kõdari näitemängu: http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Suve lõpu puule (14.—16. augustini) tuleve kik kihelkonna päält kokku Vana-Kariste murdekiilt õpme ja puhkame. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Suvidsõ hämokõsõga les’ada asõmõh, puul’pühä õdag ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvi läts müödä, süküs tull kätte, kuna parhillanõ Vahtsõliina mõisa laat, Mihkli pääväl, Ravva nurmõh peeti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Suvinõ aig, määnestkiq nagrst-kapstast viil ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvinõ aig olnu, kuna kedägi muid kotoh es olõ, kui imä uma ütsa-aastadsõ tütrekesega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Suvinõ aig ol’l, mi joosi õks mäe otsast kai, tuud tohiis hin’gädägiq, et sin’nä min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvinõ kar´alaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/4.html
Suvinõ söögikõnõ keedeti õks pliidi pääl – kes tuu tarõh joud ollaq, ku õga päiv ahjo küttä. http://taarkatare.com/menuud/
Suvi om lämmi aastagaaig, miä om tundaq selgehe parran ilmavüün, veidemb lähistroopikan ja arktikan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Suvi om pillimiihile kipõ aig. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Suvistekõoq, miä pühhi aigu tarõ ussi man olliq, panti hainaküüni edimäiste hainu alaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Suvistõpühi hommogu, edimätse pühi, näi unõh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvistõpühil, jaanipääväl ja piitrepääväl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Suvistõpühi meil om praasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvistõpühini käüti niite pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvisõpühi edimätse päävi mi lät’si siist mastõrahe perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvisõpühi omgi meil kerigupraasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvisõpühi om lihavyytõst säid’se nädälit, ris’tipääväst puul’tõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvitsel aol, piimäkuu algusõst koni põimukuu lõpuni om Võromaal Rõugõn, Ööbikuoro veeren valla sanna ja söögi puut. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Suvitsõh pöörätuseh jalq lüü tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Suvitsõ tüü - karjankäümisest." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Suvõ alostus om piimäkuu edimäne päiv vai joulukuu edimäne päiv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Suvõetendüsen mängvä uma kandi näütlejä, külälises om laulumiis Noorõ Taisto. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Suvõetendüste viil täpselt ei tiiä, kes saa ja kes ei saa tulla. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Suvõkarv om väega lühkene, hõrrõmb ja tugõvamb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Suvõ keskmäne lämmi või ollaq üle 38 °C. Lõunõ-Iraanin Pärsiä lahõ ja Omaani mere veeren ommaq pehmeq talvõq väega nesseq ja palavaq suvõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Suvõl algas kalamiihi tüüpäiv nellä paiku hummugu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/seits.htm
Suvõl hoiti var`u all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Suvõl jahmõrdas tä aiamaa pääl ja tegeles latsõlatsiga. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Suvõl käve Verskah «Peko» etendüsel. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Suvõl käve Võromaal ümbre Tarto ülikooli kultuuritiidüisi ja kunstõ instituudi rahvatiidüse osakunna tudõngi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Suvõl käävä opilasõ tüüd tegemän. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Suvõl oll’ kolm tüükotust, pluss kohviku uma mano. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Suvõl oll’ rahvast iks väega kõvastõ, ligi 40 000 inemist käve läbi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Suvõl om hää pallidõ jalguga umma murru piten kävvü!»Tarmo talo om 20 hektärri suur, nimi om Vahete: vanast oll’ seo vahepäälne talo. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Suvõl om lasits hellepruun, kõtu alt (muuhulgan lõvva alt ja jalgo sisekülgi päält) valgõ vai kõllakas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Suvõl om piirak, a talvõl vatsk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Suvõl om piirak, talvõl vatsk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Suvõl om plaanin suvõtükk, nigu meil iks juuli tõnõ nädälivaihtus vällä tulõ. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Suvõl piirak, talvõl vatsk? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Suvõl pikäh ku piirak, talvõl rõngah [tekst katkeb?] ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Suvõl saa MTÜl Võhanduveere kümme aastat täüs ja vidäjide mõttõ käävä joba juubõliüritüse ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Suvõl saa bussi perse takan duši all kävvü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
Suvõl saasi Tarto Ülikooli mant etnoloogia-oppuse tudengi tulla Võromaalõ perimüst kogoma, vajja mi puult asi ettevalmista. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Suvõl saias kokko seto jaanipääväl Miiksen, kon eläs Leili sõsar. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Suvõl syss mida loputõti ka lumbi veereh vahepääl, suurt mõssu olõ-õs aigu tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvõl sõit’ riigaq, talvõl rat’tidegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvõl tetti iks värkist lehessist viht sannaminekis, a ku lehesse jo vanas olli lännü, minti sanna kuivatet vihage. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Suvõl tetäs iks värkist lehessist viht sannaminekis, a ku lehesse jo vanas om lännü, võedas kuivatet vihtu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Suvõl tulõ Satserinnah päätnitsapäiv ja Pankjavitsah lujapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Suvõl tulõva Pikäkannul savikunsti ja pillimängo huvipäävä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Suvõ lämmäga kasussõq näide viläq täüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Suvõ lõpun selgu, et kyik Võrumaal põhikooli lõpõtnuq latsõq ei mahuki eliitkuulõ sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Suvõ päiv mass talvõ nädäli. http://www.setomaa.ee/
Suvõs viidi kõik jälq ärq kambrõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Suvõtiatri Koorastõn Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Suvõ tunnismärgiq ommaq korgõq lämmäkraadiq ja vihmasado. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Suvõülikool “Elo rannah” 1. augustil 2014 Lüübnitsah: http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
Suvõülikooli' 1989-2010 . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Suvõülikooli aigo um koolimaja man vallalõ raamadu- ja teedüslaud. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Suvõülikooli aigu om kultuurimajan kohvik! http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Suvõülikooli aigu tetäs koolimajan viil umakeelist mõtlõmistiatrit. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
14 Suvõülikooli alostus. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Suvõülikoolihn ummaq kavahn loenguq, sõiduq ja käümiseq, kontsõrdiq (Zetoq, Tauli Anu, Noormaa Tarmo jt), tiatri, tüütarõq, latsikoolitus, jalgpall ja pall'o muud põnõvat. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Suvõülikooli juubõlis: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Suvõülikooli kava (kae luu mant) panni kokko rektor Kama Kaido ja pääkõrraldaja Ojari Triinu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Suvõülikooli kava: kaika-2010-kava.pdf Timahavadsõ suvõülikooli kõrraldas Haanimiihhi nõvvokoda Haani valla ja Võro Seldsi VKKF abiga. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
12.00 Suvõülikooli kinnipandminõ koolimaja man. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Suvõülikooliliisi teretäse' Orava rahvakultuuri tegijä': latsõ'-rahvamuusigu', rahvatandsja', kirämehe' ja -naase'. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Suvõülikooli loengu': http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
12.00 – Suvõülikooli lõpõtaminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Suvõülikoolin olnu kirändüshuvilidsõ tiidse kõnõlda, et ku väega pääle passi, sis internetioksjonnõ pääle pantas mõni vaihõpääl müüki. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Suvõülikoolin peetäs loengit, kaias Kanepi kandin ümbre (tulõva nii bussi- ku jalareis), om kultuuriprogramm (kerigukontsõrt Kait Tamralt, Kanepi segäkoori kontsõrt, õdagunõ simman ja regilaulutsõõr). http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Suvõülikooli peräst es nakka Kanepi rahvas timahava kõrraldama ka eräle Kanepi raamatukülä päivä, midä om tettü kolm perämäst aastakka. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Suvõülikooliq ommaq võrokiilse ilma tähtsämbäq üritüseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Suvõülikooli rektor om Kalle Eller. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Suvõülikooli rektor om Saru juuriga Kõivupuu Marju, kiä om kõnõlõma kutsnu hää ja targa inemise, nt Kiho Toomasõ, Orasõ Janika, Pae Taavi, Fastrõ Mariko, Saarõ Evari, Velskri Mardi, Allasõ Tiia ja viil tõisigi. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Suvõülikooli teedüslett ja kirjapandminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Suvõülikooli teema pututasõ ütest jaost Kanepi kihlkunna ao- ja kultuuriluku. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
19.00 – Suvõülikooli tiatri. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Suvõülikooli tugõva rahaga Eesti Kultuurkapitali Valgamaa ekspertgrupp, Rahvakultuuri keskusõ Vana Võromaa kultuuriprogramm, Taheva vallavalitsus ja Valgamaa Partnerluskogu LEADER programmist. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Suvõülikooli täpsemb aokava andas teedä juulikuu keskpaigan Ummamuudu listin, Taheva valla külli teedüstahvliide pääl, Taheva valla kodulehe ( www.taheva.ee ), Võro instituudi kodolehe ( www.wi.ee ) ja Võro Seldsi VKKF kodolehe ( www.voroselts.ee ) pääl ja 7. põimukuu Uman Lehen. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Suvõülikooli täpsemb aokava antas teedä juulikuun. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
14.00 Suvõülikooli vallalõtegemine. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
13.00 Suvõülikooli vallalõtegemine koolimaja man. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Suvõülikuuli või tulla egäüts. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Suvõülikuul juhatadas sisse, kõnõldas kavast, tegemiisist, näütüisist ja elost-olost, teretüssõna' ütlese' Võro Seltsi ja Orava valla inemise', niisamatõ XXI Kaika suvõülikooli rektor Urmas Klaas, kinkalõ pantas kaala ka vahtsõnõ suvõülikooli rektori kett. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Suvõülikuul om Kanepi seldsimajan. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Suvõülikuul om päämädselt Harglõ maakultuurimajan, süümine, magaminõ ja latsioppus Harglõ koolimajan. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Suvõülikuul tetäs vallalõ riidi, 10. põimukuul kell 12 Harglõ koolimaja man ja pandas kinni pühäpäävä, 12. põimukuul kell 12. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Suvõülikuulõ aolugu ja kõrraldamisõ põhimõttõ' omma' kokko kirotõdu' suvõülikooli statuuti . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Suzo kuts hindä mano magama, a tsile ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
“Su õn`n` um paiju puhma seeh, ozi säält takah!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Svaa ehk svarabhakti om peethelle vaihõlõ tegünüq välläütlemist kergendäv vabahelü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Svaa
Svaasimaa , ammõtlidsõlt Svaasimaa Kuningriik , om Lõunõ- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Svaasimaa
Svaasimaa pääliin om Mbabane . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Svaasimaa
Sveits , ammõtlidõlt Sveitsi Konföderats'uun , om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Sveitsi GDP inemise kotsilõ om suurõmb ku pall'odõl suurriigel, tuu perrä om tä 6. kotussõ pääl pääle Luksõmburki , Norrat , Katari , Islandi ja Iirimaad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Sveitsi frank om maailma üts kõvõmb raha, miä lätt väega veidüq odavambas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Sveitsil om stabiilnõ, modernne ja üts kõgõ kapitalistligumb majandus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Sveitsi pääliin om Bern . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
Sven kõnõl’, et pall’o sõbra ütlese, et är naaku jälki umma sõaväejuttu ajama. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sven sutsõ halvan aúan külh ka hääd nätä: http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sya aigu ja pääle ollõv meheq ka väega juuma nakanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Syal lät’s hirmsast ja lät’siq kyik’ pakku ja keisri pidi andma ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syamiis es saaq naist, et taa võetass ar sõtta, jääs’ naan’e üt’sin’däq, külä võtt maagi käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sya-mikul’ om sügüse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syar jal hil’lokõisi vei üüse ar tarõ ala, and vanalõhalvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syar vei piimä tarõ ala halvalõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sydney om Austraalia kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sydney
Syjamehekene selet’ arq, et nii jaq nii lää kuningalõ synna viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syjamiis oll julgõ, niq läts matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syjamiis om vannutõt tuu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syjamiis tul’l sannast, ol’l öö arq, läts minemä, tiiä-äs midägiq tuust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syjavägi kyik seletäs, et tiiäi, mis sääl maja sääne oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syjaülemb joq tiidse, et tä om tennüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Synaartiklin om päält võro keele synno ja näide eesti vastussidõ viil näütelausit ja -ütlemiisi ni tiidüst synno muutmisõ kotsilõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Synaga tõmmas' läbi paja vällä tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Synaosa ots'minõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Syna ots'minõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Synaq ommaq peri: http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Synaraamadu käsikiri om kokko pant aastagil 1997–2001. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Synaraamatun om üle 15 000 synaartikli. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Syna sisen jääs i perän j märk'mäldäq ( vaia, saia, kaiaq, saiõ, kaiõ ), vällä arvat tegijänime jakk -ja/-jä ( nägijät, tegijil ). http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Synol ommaq man tüübinumbriq, mink perrä pidänüq tüübitabõli ja synaraamadu trüküvariandin löüdüvä synamoodusto abigaq kätte saama kyik' synamooduq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Sysard kyy nuuq halvaq petiq, kyiküts kui noq naaq papistläseq petväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ikma, milles sa ar tapi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar iks kuuli, kosti vasta: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/37.html
Sysar jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar jo ikk ja pelgäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sysar jäi haigõst, saa-as tulla.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar jäi õks kodo kauplustõ, veli käve jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Sysar kaibas velele:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Sysar kannah’t’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar kiild: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar kuul’d sääl, et timä ütel nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar kängse ka jala kinni, tek’k hendä valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar käve küsümäh, kas olt jo puhas, kas tulla jo süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar kõõ käve küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sysar, läki minemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts aita ehtmä, esi väega ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts hüä meelega sanna kütmä, et no om sool velel ka minek surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts ilma pite käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts, läts mõtsa pite, nika ku rõivaq kaksiq joq säläst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts tammõ ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar läts üüse, vei ar ilma vele nägemälda halvalõ tarõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sysar, läämi minemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar, mõõda sa sood kirstu, kas soo saa sullõ paras, nii mi anna ärägi sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar nakas tammõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar nakas väegä ikma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ol'l söönüq tuu aogaq pütü hütsi ja vett arq ja ol'l timä kaq saanuq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ol'l tuu vanasita hamba võtnuq, pand velele pad'a sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar pagõsi, pagõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar pan'd' hindä haigõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar pand sullõ kihva pää ala ja tuu karas sullõ pää sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar pand ussõ kinniq, es lasõq pappi sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar saa-as kõrraga jako ja küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar võta-as tiidägi kutsikist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Sysarõ kaibus vele naisõvõtmise peräst:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Sysar õks joq väegaq tõistmoodu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõkõnõ ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõkõnõ käve mõtsa pite mar’akõisi süvveh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõkõnõ köüt luu sinitse räti sisse ja vei mõtsa kannu otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Sysarõkõnõ, pan pää kannu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõkõnõ tohi-is midägi üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõkõnõ tull moro pääle ja kuul’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Sysarõllõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Sysarõl olliq seeniq kotoh noidõ halvugaq joq märguq kokko märgidüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõpojakõnõ_ks mu meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/21.html
Sysarõq joq väelüisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõq lääväq, kaesõq, puhma all vana teedakõnõ istus pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysarõtsõq, linnukõsõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/2.html
Sysarõ ynnõ jätiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütel', et miq vanõmbaq kaq kõõ nii teiväq, teemiq tammitsõ pütü ja lasõmiq timä pütügaq mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütel, et veli võtkui naist, ma kaq lääi mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütel, võtkui naist, ma ka ei lää mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysar’ kuul’d, ku taivah hin’gli lauliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sys haara_ks ma vajja halusahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/8.html
Sys haarat sa_ks vajja halusahe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/15.html
Sys hõisas` klass`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Sys kaibsõ tä mynõ ohtjajuurõ päävävalgõlõ ja näkk`, et nuuq nakkasõ pääle vähämbält 25 cm sügäväst, künnikihi põhjast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Sys kussimi pääle. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sys käu tõne rind tõsõlõ vaeldamisi kõrdamüüdä vasta ja laul ummõ laulusynno, rikas rikka laulu, vaenõ vaesõ laulu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Sys küsüs otsja tõist ehk ka kolmat jne. kõrda inemiste käest: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Sys ma kae ka loodust: loodus näütäs väega pall`u märke. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Sys muu es avida ku tull´ tsuklõma minnäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sys naatas laulu tõist puult laulma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Syss Ivvan Püssnik pahasi sysarõ pääle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Jummal ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Karnila lammõs’ kirstu tagasi ja üt’el’, et ma no in’ne tulõi üles, ku mäevärehhist nakkas alavärehhihe veri juuskma, ku nii suur’ hädä om joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Krystos võtt kalapoolõ ja hiit merde tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Krystus ol’l ülnüq tälle, et saq kaq nii kavva ilma pite käümä, ku maq tagasi tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Mikulõ üt’les nii, vot ma teile näüdä, et jummal’ om kolmõh n’äoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Mikul’ oppas jal vaesõlõ, et osta rikka käest ar rügä tagasi, et ma es’ uma kah’o kanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Piit’re üt’les, ku täl väega süä om haigõ, võtami kirstu vallalõ, näütämi täl’le ka syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Pühä-Maarja ütel, et ütskyik, teil ka olgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Solovah oll üts kaartõpan'd'ja Oude. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss Vyssakos kelle pääle kaes, mõtsa pääle, loomadõ pääle vai inemiste pääle, tuu katsk tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sys saamiq keskmidse karvakasvu, Laari agressiivsusõ, Mõisa keskturukogõmuisi, Siimani naaratusõ, Tarandi hääle ni Oviiri kõnnaku ja puusanõksuga miildüva poliitiku, kedä olnu es häpü esiki Marsi kodanikõlõ iinkujus tuvvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Sys saa nakada mängmä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sys sai mustlasõ elust isu täüs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Syss alostas tindipüüdmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss anti linasiimne vakaga üskä noorikulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss anti tälle luba sääl ilmah jo, et min no kodo, kütä sann, saa sullõ ka myni ait'uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss anti ynnõ lehm, lammas, timä rõivaq, mis tä oll tennü ja kast ostõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss an’d rõivaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss an’d’ üte niidiotsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss arvati süüjit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss edimätsel pääväl jaetas vaesilõ pal'lo pulkit ka kyikõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ei jää silmäq haigõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss esi läts ja jõi tuud viina süäme kinnitüses, ja ol esi kaq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss esi võtt, visas kyiki tulpõga eest ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss es olõ rahha muijalt saia, ku tuu lina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss haar’d timä savvi peio ja naas’ pit’sitämmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss hiidetäs kyik pühiq üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss imä sai jo arvu, et kes tälle seletäs sedä asja, et ei või süüki süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sys sina_ks kannaq kõrda kangõhe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/17.html
Syss inemise näoh oll peräst arq kaq opanu, et min võta repi alt uma, ma võta uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss inne praasnikka panti katsa vai kümnekeske kampa ja minti tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss inämb kaupmiis es tihka kiildä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss inämb tükküi ligi, ku ma joq suurõst lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss jal lätsi tsuraq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss jalq katstuhat aestakka pääle tul’l Krystus, selet’ halva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss jo heitü herr ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss joq märke arq, et soo om muq poig jaq tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss jummal’ tõi nimäq pilvega vooriga sin’näq moro pääle, kyik’ üt’stõis’küm’me. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kaeti tuu perrä, ku mito tallo oll, et pallo tulõ üte kar’usõ jaos lehmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kaet’i, et midägi olõi muud, ku timä taht ker’kut siiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kai, et no om hopõn lännü ja sada ruublit rahha kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kai, et soost ei olõ api. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kaivaq, määntseq viil olliq riistakõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kampanjaq pästi hobõsõ vallalõ ja kaiq, kelle moro pääle läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kannõti kerikohe söögikraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss katõtas kooljalõ ar linik pääle ja kaas pandas pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss katõti süük üüsest rätiga kinni ja jäteti lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss keisri jäi pümmest ja nakas’ hennäst vanma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysski jäi nii kõva, ku maa pääl nii kõvva es olõ inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kirot’ tuu tütärlats Riiast kirä, et mina olli tuu, kedä viidi piiri pääl, ku tõõsõtarõ pernaist matõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sysski soo olõi viil hädä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kisti kuulja läbi paja vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kokk kullõl ka poiskõstõ synna ja läts ja värehti takah lei hakipojal ja hatapojal pää otsast arq ja praatõ arq ja vei sõbralõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kor’s’simi kyik’i vartõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku haar'd', herräle and hoobi, ol'l miis maah ja valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss, ku kinkõl kuiv sammaspuul’ käe pääl - tuu kuigi ei sütüq arq - ütel’di yks, et min vana syalel’lä poolõ, tuu sül’gäs pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku kivi kaosõq kotist arq, syss kaosõq su patuq ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kumb kumba joq põlviniq, syss vööniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kuningas lubasi tuu noorõmba tütre tälle naasest ja and uma varandusõ ja õigusõ kyik toolõ poisilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kuningas läts laulatma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kuningas sõit’ kodo tulõma, a timä oll kaq joq liinah tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku nuid vannuhalvu ja varõsit ja mustõkaarnit läts takah tän'teh, a mis avitas üle Jumala abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku näi ynnõ kar’a man vai koh, syss näid nii haeti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku toolõ herräle nakas’ andma, naase armastajalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku tull tuu mõsupäiv, syss pan’d’ esä hobõsõ ette, suurõ katla pääle, mõsu topõ kottõ sisse, päävä söök ka panti üteh, syss sõidi järve veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku tulõ asi nii, et niidi pillut sõlmi täüs, syss saa viländ nägemist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku tõi nuid hingekirju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kuus nädälit olliq lehmäq laudah likõq ja lambaq pagosi arq nulka ja olliq virtsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ku viidi maaha, syss viidi kolq vuuri ümbre tarõ, et kodo naakui käümä, videle hot ilma pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kõ inne oll vanõmbal vahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss kõõ inämbüisi vihma saarõq kääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss küdsetäs õga tsirgu jaost vadsakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss külämehe üüse matiq tõõsõ mõtsa kingo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lahku mi arq ja heräsi mina üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lasti vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lasti väega pallo saaju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lei õõli palama ja puuq kah all palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss liin võt’t’ timä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss linnas’ rätsepä katusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss läts sinnä sõtta, vei kuningalõ sysart kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss läts tuu peestri poolõ otsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss läts tuu poiss liina ja leppe tuu kaupmehe mano sulasõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lätt Kolmõkäega Pühä-Maar’ja kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lätt joq nigu pulmalavvah: kiä viinakaldaja, tuu jaga söögiala viina, tõõnõ vala olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lätt külmä süä lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lätt külärahvas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lätt pikk-elläi maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lät’s esä kolq vuuri üm’bre kar’a ja kadinitsakõnõ käeh, hiit’ savvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lät’si t’sässonahe, pan’ni villaq maahha, piimälivva maahha, kün’dle piimä sis’se palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lääväq ristiq kaq matusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss lüü räniga valgusõ ja syss näet, et sul om miis kõrval, et olõki pini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma anna sullõ mõõdu kulda ja hõpõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma anna sullõ soo raha arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma arq pidänü oma syna täütmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss maidsõtas esiq ka süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma kae, vast saa arq tuu hopõn kaq kullanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mak’ki näi, tuu jalg ol’l kettega pant Päät’nitsalõ vööle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma saaki-i siist arq, seeni ku kiä jõud' minnu arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ma ütli tälle, et meil üldas, et ei olõ Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Syss meelüs, tätäkene, külq mino meeleken.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mi arqki lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss miis pidi tuuma kyik vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss miis tapp timäq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mindäi mõtsa, ei mindäi marja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss min’ti Nahtsõga küllä pit’e, k’äu õga talo puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss min’ti rüänurmõ kõõ külägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mis nimäq päält maahha kisiq, tuu tul’l taivast kõõ täl’le pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mi suga lää arq, ku jo lätt ilma pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mitu nööri tull õga hinge pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mullõ tulõ kaq sääne miis vasta, an’d’ rikkuist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mul oll viil vanaimä kaq, pümme. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss murriq ütte suurdõ keldrihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss mälehä, ku kynõldi, et täämbä Mat'rot pesti hällü pääl likõ kotiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naas' külq esiq kaq joq kaema, et kuis mul esä ol'l rikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naatas viina ja olt maitsma ja muud süüki sööma, kallu ja liha ja piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naati mõtsmaa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naat’i tegemä: lina ja kaar, lina ja kaar, koon’ jätet’i külä kar’amaass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas' jo kuningas esi ka mälehtämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas nägemä, et ei olõ kohki pidol. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas poiss ka rõõmuga juttu ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas tii pääl jalga kängmä, oll viiso kundsa jäänü üts ruubli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas’ miis kaq hinnäst väegaq murõhtama, et ulli päägaq sääntse kaiho hindäle tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakas’ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakka jalq lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakka nuidõga pesmä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakkas langa tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nakkasõq joq tõõsõq kaq põlgma, et ta om joq peet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naksi kuninga pere kyik märkmä, et kuis tiidä saia, kes tuu oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss naksi nuuq kah tundma, et soo ol’l üt’s pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nellikümmend tsirku käändväq suu suvõ poolõ, pää päävä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nigu praasnikka igu ja, naaseq olliq nigu taah otsah, nuuq teiq sääl omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nimäq jaiõq tuu maa, kuus’ tallo meil küläh ol’l, sai näile õgalõ üt’ele tük’ük’ene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nimäq veiväq timmä matma suurõ jumala lauluga Ilioni mäe pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nu kutsikõ naksi ussi maaha murdma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nuuq kutsika, nuuq kõ sääl all undsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss nuuq tälle anni midä, leibä vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss näiväq jo et pühäq hin’gli taiva pääl laulva ja ol’l jo Pühä-Maar’ja ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss näq tulliq kodo rõõmuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss näüdas’ Kauril’hin’gli jal unõht, et sullõ miis’ ka saa, Os’sip saa mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol'l pandnu tiku pääkeseq, nigu vanast olliq, seeraq otsah, aho ala livvaga likku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll jäänü adra otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll kui vannu joq, et mullõ timä tagasi saama, ku kasus nii suurõs, et nelä mehega seeh saista. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll noq rahval määne raha, midä massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll peremiis seletänü, et nuuq ommaq mul hobõsõq, kiä tapõtu ja viina koolõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll suur kauplus käeh ja oll suur elo, nüüd olõmi ar kõ eloga otsa lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll vanast väega kavvõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss oll üts kats päivä vahet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol maailm viil puhas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss olõi nii, et maq läpesi vai mul olõi mingaq pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss olõ ma naist vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss olõ-õs nii, nigu noq tiidäqandmine kohe kavvõndahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l Jaani-pühäne ka üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l Tsil’li küläh taaras’t, - et ku taaras’ti võtat ja lääväq pakku mant, syss om ti võit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’liq na`anu eläjä jalulda jäämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l lat’sil ka hirm, olõõs nigu noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l saanuq tä Tartumaalt üt’e ravvaga püssü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l soel liivaq võedu suuhhõ, hiit’ hobõsõlõ sil’mi, nigu hopõn’ näesi-s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l viil pallõlnu miist, et anna mullõ uma rist, syss saa ma siist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l viil vasinõ, noq om joq hõbõhõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ol’l üt’s lät’läne Pihkvah, üt’e s’aksa man poisih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss om Petserih armõdu pallo rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss om kergemb minemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ommaq hä käük’i k’äuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ommõ õks määne katsk, kas rahval, vai mõtsal, vai eläjäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss om rahval kykkõ tävvemb käsi, hää praasnikka vai pomkit pitä, kel tuul aol tulõhus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss om rahvast ker’ku man ku meri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss om õks pallo vihmatsit ilmu, syss ülteldäs, et Ann kusõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss opati tälle, et tuu papp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pagõsi taga Pihkvat nel’likümend versta üt’e suu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pallõl’ kolq üüd-päivä Pühä-Maar’a iih jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pan'd' pernaane söögi lavva pääle, ai tiikäüjä ja tohtri ja rätsepä söömä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pand keisrile ette, et syss saat minno karista, ku ma küsü uma esä käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pannimi mynikord lehmä magama, syss teimiq hindäle salasit ja teimi tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss panti vankrihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pap’p es’ lät’s Mokra Semmo poolõ sis’se, sääl an’ti täl’le kuivaq rõiva säl’gä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss peetäs laatu kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss peremeheq vei pühäst talla pite kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss puhas’ jal’ kün’dle arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss päs’si Pühä-Maar’a pin’gi külest vallalõ, ol’l nii ker’ge, vai üt’sindä veenüq väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pääkarus ol'l seletänü, et timä ol'l kolq aestakka soendusõh olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pääle ravigõ õgaüt’s kuis saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss pühä Maarjat viidi kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss rahvas jõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss rahvas pagõsi, nigu saanu-us sõtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss saai vanakuri sanna minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Syss saa sullõ ta miis.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss saa täl väega rassõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sai hüä kipõ sanna tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss saiq joq arvu, kes ol'l süüdläne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss saiq peestriq kurvalitseq ja naksiq hil’lokõistõ kynõlõma, a keisri ütel, et kaeh, so om tulnu õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sai sikõlõ peremehele nätä, mis om tulõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sai timä säälsamah tervess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sai tõinõ kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sa mine kaku nuid hainu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sa mine tarõ päält maaha ja võta timä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sa näütä, mis siih karbih om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sei ja kuuld ku herr tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sittõ tarõ läve ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sul paremb süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss su poolõ inämb ütski ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sääl lubasi ma joq Pühä Jaanilõ panda viieküm’ne mar’gilist kün’neld ja lubasi, et ma osta Jaani puus’li umma majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sääl nuuq kiä Jumalat pals’siq, lät’siq ärq sin’näq kõrvalõmaad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss sääl näid aeti õgasugutsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss säält ruttu tagasi ja unõhtki püksi lepä ossa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss süüdi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tapp kikka arq ja vei kivi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tegi tä käteräti ja käteräti pääle uma nime. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss temä kaq näkk, kuis vaesus oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss temä lätt kotost arq ja kuts sinno mõtsa ahovarsi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tet’ti sin’näq kerik asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä hatalõ visas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä karas’ vällä, pes’ timä ar purust ja pand luuqki sanna ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä läts arq laandõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä mullõ kostsõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä näkk unõh tuud, et kuninga maja man oll üts haud ja säält havvast võt’t temä pliidi pala alt mütsü, tsuvvaq ja kuuõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä opas’, et min liinast küsü mino sugulasõ käest tuu riist vällä, mis keisri tütre pulmõ passis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä pahasi arq, lammõs kirstu ja üt’el’, et ma in’ne ülest ei tulõq, ku rep’ist nakkas jo veri üles nõsõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä pand, ku timä ei olõ õigõ usuline, syss küsümi elävä jumala käest tulõ taivast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä peät joq arq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä sullõ kauõst kepiga näütäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä tahtsõ timmä ar tappaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä võt’t oma pää, pan’d’ taldriku pääle, tul’l tagasi ja ai keisriga juttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss timä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tohit-as aho pääle minna, et paaba tulõ sälgä, nakkas sälg rükä põimõh halutama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss toolõ käve sõbõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tsirk ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tull Tailovast vai Petserist pühäne küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tull papp kujoga Tailovast tsässonahõ ja talla pite kaq viidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tull tä kodo ja vei kandlõ kuningalõ arq ja eläse nä oma naasega rahulikku ello viil parhillaki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tulõva Mõlalõ, Kos’selkahe, Metkavitsa, - sääl peetäss ku kavva kannus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tulõva katrepäiv, märdipäiv, niq talsipühi paast jo käehki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tul’l mul ka süä üles, ja revolvri puusa päält võt’i, et ku mano tult, ma lüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tul’l üts setonaane Troetsahe syja mano, ütel’ ütele syjamehele, et käänäq soo suurtükk üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tul’l üt’s sään’e miis’, kui pan’gi vett visas, ol’l nigu viis’kümend pan’gi ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tundsõ arq, et veli velegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss turuplatsi pääl ja liina seeh, koh rahvas oll, pan’d’ kyik kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tuud noq kah tetäss tuu mälehhüsess ja tuu om meil vis’sen’jä nelätõisküm’nedäl sen’tääbril. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tuu poiskõnõ ütel', et Trynnõ Tat'o om pant tõrva katlahe, katõ tulba vahel kettega kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tuvvass hummogu varra pap’p Pet’serest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tä inämb es tiiä tuud aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tä lepüs muga arq ja suga kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tä läts vana naase juurdõ, tuu Ilja, ja jätt timäga jumalaga, et sinol toidupuudus ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tä nakas esi too Ilja nika niitü puhastama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tä näüdäs, taiva pääl lõunah oll tuli, et tah om mu esä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss täüt’ timä om tõotusõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tõi papi ja las'k' papil mustast raamatust palvõ pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tõivaq Tailova rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss tütriguq jaq tsuraq lätsiq vanast Sandra külä palo taadõ osja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss unõh oll ülnü, et mis sa mu raha panniq maasla pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss vana Udras käve kõ tuu Liine poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss vanapakan ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss vanast massinit es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss vannut’ nimäq ar’a, et piät olõma nii üttemuudu, et ku raputama alast naka, syss piät üles kiskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss veli pan'd' sysarõ püttü ja las'k' igäves mere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss viidi elolättehe, mis Jumala prestoola alt tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss viidi nuuq kuivaq kuukõsõq kün’nedü pääle, söödü pääle sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss viiäs tälle kykkõ ette: rahvast, eläjit ja lummõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss viiäs vai saadõtas tõõsõga villu vaesile anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss visas’ esäle paari saapit, velele visas’ kasuka, sysarõlõ sõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss väega ik’iq mõlõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss väega küllä häben’dedi, väega ol’l rahvas häüläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss väega tapõti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võeti liud, pan’ti muna liuda ja üt’s pühäsekene liuda, kün’nel’ ka ette palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võet’i tagapoolõ evanglide kõrvalõ tuu päävä puusl’i kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võidsõ suvõl kyigist juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võidsõ tetä kyikõ halva kellele tahtsõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss või jo närduskõsõ seeh saiaraasakõst ka tsukriga anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võit suvõl kyigist juvva, hot’ ratta rüüpest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võt' naase käe perrä ja ol'l timä oma miis, niisama illos' nigu perämätsel üül näk'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võt’iq nimäq üt’el tõõsõl naas’el kah - tuu ka üt’sindä el’li, miis’ ol’l ar koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võt’t imä tõõsõ mehe, syss võt’tki külä, - imä võt’t nigu talvõl tõõsõ mehe, a keväjä võt’t külä arki maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võt’t ka paprõ väl’lä ja tsernila, naas’ lupa kirotamma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss võt’t, kirot’ ar’a ja sõit’ jo mõtsast täkkõga ja tõllaga vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss õgaüts võtt uma kutja jaq söögi, mindäs matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss õks saa jo kimmähe tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sys sõlmiti otsakõsõq mylõmbalt puult paari kaupa kokko. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Syssõnil es’ki ilmlik tüükene tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Syssõn, saq olliq sääl?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Syssõn’, saq olliq sääl?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ügaüts vii omast hingest haudu pääle süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ütel', et velekene, kütäq mullõ noq sann. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss üteldi, et kiä tuu muud ku vanasitt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ütel tuu noorik, et ma olõ ainus ti lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss ütel’ vällä ja toimõt’ as’a arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss üts keldritäüs mu rahha, vaskkeldri, jaaq vaesilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Syss üt’ele mehele näüdäs’ jummal’ unõht, et mineq sin’näq kerigu läve pääle saistaq, kaeq kiä hummogult kygõ edimäne tulõ ker’kohe Migula nimeline, tuu pangõq arhereiast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sys tulnuq viil kygõ suurõmb pahandus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Sys tulõvagiq Võromaalt kehväq riigieksamiidõ tulõmusõq, mille perrä om haridusjuhtel hää näpuga näüdätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Sys täl sai hüä meeli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/3.html
Sys tä nakas` kerkümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Sys vydõti edimäne sylm vallalõ ni kaeti, kui nuuq langaq noq jäiväq. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Sys ütel´, kui mehele sai: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Sys ütel´ myni suurõmb. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Syy ja mõtlõ, määnest leibä sa syvvä tahat, om tuu poodileib vai peris leib. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Szabolcs-Szatmár-Beregi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szabolcs-Szatm%C3%A1r-Beregi_maakund
Szapolyai Jánosi ja Ferdinand I Habsburgõ kuningasuust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Szombathely (loeq: sombathäi ) om liin Õdagu- Ungarin , Austria piiri lähkün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szombathely
Szombathely om Vasi maakunna keskus ja Ungari kõgõ vanõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Szombathely
Széchenyi István , üts Ungari kõgõ välläpaistvamb riigimiis, sai arvo, et maad om hädäste vaja modõrnisiiri ja tä suut' tuu ka tõisilõ selges tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Széchenyi lämmäviitsukõlus om Õuruupa kõgõ suurõmb tervüseparandaja tsukõluskotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Szépasszonyvölgy ("Ilosa naasõ org") - org Egeri liina lõunõveeren, kon om kümnit veinikeldrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
S´aksal lasõ-õs võita Vinnemaad. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
S´ooaastaga l�bisi’ esmaabi kooltus� s�duri baaskursus� raam�h Laura, Aide, Marika ja Sanna ni k�n�li’, �t taa kursus oll´ v�iga praktilin� ja naid oskusi v�i eloh vaija minn�’. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
S´ooh mänguh ette tulõvat sõna „tsüür“ õi tarvitada’ mitte õnnõ ütsindä s´ooh mänguh, vait timmä tarvitadas egäh mänguh, olguke õt tõõsõ otstarbega’ ku siin. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
- S´oo ilo man om pall´o nalja, ku küsüjäq ja kostjaq synakaq ehk mynõq hambameheq ommaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
S´oo_ks ma kõrralda kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/2.html
S´oo_ks ma ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
S´oo_ks ma ütle ni kõnõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/10.html
S´oo_ks mi kõrralda kynõli! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/28.html
S´oo_ks mi ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
S´oo_ks sa võidõ es´ki tiidä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/31.html
S´oo_ks võidõ eski tiidäq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
S´ookõsõ_ks ma sinolõ ütle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/72.html
S´oo ma_ks ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/2.html
S´oo ma oppa uma läbi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/51.html
S´ooni aoni olõ-õi viil tuu mõttõ elloviimisõni jout. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
S´oo no sullõ, miä mullõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/32.html
S´oost anna ma_ks teno jumalallõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/22.html
S´oost oll´ no jummal häste tennü: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/18.html
S´oost olõ_ks no terveh, aitümma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/15.html
S´oost olõ_ks sa terveh, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/71.html
S´oost olõ_ks terveh, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
S´oost olõq no_ks terve, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
S´oost olõq no_ks terveh, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/78.html
S´oost olõq nu_ks terveh, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/22.html
S´oost olõq sa_ks terveh, ait´umma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/13.html
S´oo ti_ks võidõ eski tiidäq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/22.html
S´oo um õnnõ alostus". http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/16.html
S´oo võidõq sa_ks es´ki tiidä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/15.html
S´oo ütle ma_ks süü sino pääle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/1.html
SÄITSE SÜLD SILD PIKK, OTSAH UIBU, UIBUH KOLM KULLAST UBINAT? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
SÕBÕR!! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
SÜNDÜ, OLÕ-ÕI' RISTET, KUULI AR', JUMMALARMU OLÕ-ÕI' VÕTNU, A KAND ELOIÄ JUMALAT SÄLÄH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2120
São Tomé ja Príncipe , ammõtlidsõlt São Tomé ja Príncipe Demokraatlinõ Vabariik , om riik Afrigan Guinea lahen São Tomé ja Príncipe saarõ pääl nink mitmide väikside saari pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A3o_Tom%C3%A9_ja_Pr%C3%ADncipe
São Tomé ja Príncipe pääliin om São Tomé . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A3o_Tom%C3%A9_ja_Pr%C3%ADncipe
"Säemiq lüüsi arq, saa jalq jahvataq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti ja viidi näq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti kirstu ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti nigu kyigilõ sai ütepallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti nimäq kõrvu ni heideti üte vooriga kyigilõ sõlm pääle. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Säeti näid süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti näile tooliq perä poolõ, a nimä istõ edepoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säeti timä syss õks arq ja anti hulga varandust kar'agaq jaq rahagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Säet vana lõunaeesti kiräkeele teksti perrä.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
"Säh, aa sel'gä ja ole kär'm," ütel väl'län ja visas's üle läve nutsaku sanna. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
"Säh sulle seo tähekene [= kirjakene], mine keisri mano ja tuu säält kulda." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Säidse aastakka, kõõ kivi pääl tahvit's', lüü-üs kirvõst kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säidse aastat tagasi tõi tä Hiiumaalt viil kats hobõst mano. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Säidse ilmaimeht (kur'alt puult hääle poolõ, üleväst alla: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Säidse ilmaimeht (täpsämbähe vanaao säidse ilmaimeht ) olliq antiikaol ( 3. aastagasaast i.m.a. ) vällä validuq säidse maailma ehitüskunsti ja skulptuuri suurt kõrdaminekit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Säidse päivä om üts nätäl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv_(aom%C3%B5%C3%B5t)
- "Säidse tähte taiva sõglan." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Säidsetõiskümmend aastakka ol’l tuust aost, ku tuu latsõkõnõ arq mõtsa viidi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säidse versta silda, silla otsah uibos, uiboh verrev upin? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Säidse ülemäist küleluu paari ommaq rõnna pääl rõndvitsaga ehk rõnnalehega kokko kasunuq ja nimitetäseq õigis küleluiõs, tõsõq 5 paari kutsutasõq väärküleluiõs ja nuuq ei putuq mitte rõndvitsa külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_r%C3%B5nnakorv
Säidse ülemäist tükkü (pildi pääl pruuniq) nimitetäseq kaala ruudsjakus; sõs tulõvaq 12 rõnna ruudsjakku (sinitseq), viis nimeside ruudsjakku (kõllatsõq), viis tõnõ tõsõga kokko kasunut ristluiõ ruudsjakku (rohilidsõq) ja neli alaotsa ehk tagaotsa ruudsjakku (lillaq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4lgruuts
Säidsmekümnendist pääleq om LK kirotanu luulõtuisi ja lühembit juttõ, ildampa ka kirändüskriitikat. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Säid’sesada viis’kümmend myytu saiq rük’i ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säinasti Ene: kirota tuust, midä heng tund, ku luudus umma aastatsõõri tege Säinasti Ene päält Adamsoni-preemiä kätteandmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Säinasti Ene pilt, Uma Leht 29. märdikuul anti kätte timahavadsõ Käisi Johannese seltsi preemiä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Säiq pois’kõsõq nuuq kujoq kirstu, tõiq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitse aastakka es olõ tulnu vihma maa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitse aastat ragi kivi pääl, kirvõst kaq kivvi es lüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitse nädälit kanni sa minno ärr, ja katdadl nädälil upudi hinne arr, kuna ma ütsädäl nädälil eski su päält arr olõs lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Säitsesada aastakka vana Mátyási kerik om Budapesti üts ilosampi kerikit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Säitse süld sild pikk, otsah uibu, uibuh kolm kullast ubinat? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Säitse süld sild pikk, silla otsah uibu, uibuh ossa, egah ossah verev uppin? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Säitsme aastaga ehit’ mastõralõ aia ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitsmeh laudah olliq eläjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitsmelt verstalt om ris’tik’äugi kottal taivas vallalõ ja hin’gli laulvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitsmendäle an’d’ koti kulda, et min kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säitsmendät Puiga näütemängupäivä peeti timahava 20. urbõkuu pääväl. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Säitsmene (ajastaga vannult) säeldäs karja, katsa um kaunis karus, ütsä ülihüä, kümne lätt kündmä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Säitsmes ütel, et mul om naane kotoh haigõ ja väikuq latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Säitsmä suve si(h)en kaits kõrd `olli mul veidikese `kurja. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Säksa lätsivä matust [hauda, kääbast] kaema ja sis kõnõliva nii, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Säksa ostseva ärä ja anniva tälle kolm saia... http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Säksa süüki süvväq ja säksa juuki juvvaq." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Säks sai küll vihatsõs, võtt pandsõ soe kotti ja saatsõ tõõsõ säksa mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Säksu pesmine Vahtseliina luukambrõn Vahtseliinan oll luukambrõh lakõ säet [lage seatud ehk parandatud]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Säksä nõid ol’l hindä värehti pääle lasknuq jaq katnuq väräq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säksõs ol`l´ jo timä pääle hirmsahe süä täüs, a midägi või es tetä, täl oli iks Petterbuurah ka suurõ sõbra, timä sai iks kõigih uma tarkusõga läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sälg oll timäl kõik viimäne pestü [pekstud] haudlikatsõs [auklikuks], hanguga oll kõik tuu sälg haudlikatsõs ar pestü, et es saa kohege kätt panda, et timäl ka sälg tasanõ oll! http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sälgroodso alomatsõ jao külen istus kummalgi puul üts puusaluu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Sälgroodso ega rõnna-ruudsjaku (noid om 12 tükkü) külest lätt kats küleluud vällä, kummalõgi poolõ üts; nuuq küleluuq painusõq edepoolõ ja sünnütäsegiq rõnnakorvi ehk rõnnakasti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_r%C3%B5nnakorv
Sälgruuts om inemise luuvärgi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4lgruuts
Sälgruuts om 33 tüküst ehk jakust kokko pant, miä kõrrõluuga, sidemidega ja hintega väega kõvva tõnõtõsõga ühendetüq ommaq, ent sõski õigõ häste sälgroodsol painuda andvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4lgruuts
Sälgä aetas naistõrahvalõ valuvalgõ hamõq ja valuvalgõ sarahvan, verevä siidiq käütse man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sälgä ja ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sällülde sööväq väikuq latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sälämõskjat vai tasojat ei tohe tennätä, a tulõ anda sõnnoga tervüst vasta: käe kerges, silmä selges, avvu korgõs, igä pikäs! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Sälä takan kannu siivahelü ja pää seen hulk pilte kirivist kannust, nakka hünisemä: http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Sändse aho olliva nigu suurõ kiviunigu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Sändseh hädäh elli inämbüsi rahvas, a mõnõ ekki jäll’ nigu Jumala ello, a nuo ülejäänü ) ka viel iks kisi muid rahvit, kiä jo külh kangõ mõisa orrjusõ all oli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sändse omma viil regilaul, nal’ajuttõ kõnõlõminõ ja mõnõ käsitüümõistmisõ, midä ei olõ kunstligult ellu herätet. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sändse päälkiräga päätükk om tinavaasta trüküst tulnu Kõivupuu Marju tettü raamadun "Igal hädal oma arst, igal tõvel ise tohter. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
«Sändsest oinast saat kõgõ parõmba liha, esi süü kah säänest,» ütles Ivar. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sändsil miihil ei olõ tuu palganummõr kah tähtsä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Sändsit asjo tulõ rohkõmb ette, ku arvatas. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
«Sändsit kaardimänguõdakit nigu filmen meil ei olõ,» ütel’ Hilli. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Sändsit kaibamiskirju om perämädsel aol pall’o olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Sändsit klatšijuttõ, nigu noorõmba inemise kõnõlõsõ, näil ei olõ! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sändsit om vähä, et tulõ ja nakka elämä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Säng oll´ tammõ ossa pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Säng viidi vällä, telle panti sinna kotale, kos säng oli, ja miul ööse oli külm, aga kuuvalge illus öö olli. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Sängü pääl nulgakõsõh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/3.html
Sännä kultuurimõisat ja taa mant algavat Taivarata tutvust latsile Hendrik Noor. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Sännän luulõlugõmist kõrraldanuq jo kolm aastakka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Sännän om plaan tetä Adsoni ja Jaigi Juhani ütine kirändüspäiv. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sännäst Eomõisa veskist, a lüümisekasti tekk’ iks vahtsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Säntse olliq neh sannaussõ jaq kuauss ja aganiguuss jaq kõiki koonitside ussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Säntsidõ hingiga uss väiga' rägisi vallalõ laskõh ja kinni pandõh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Säntsit korgit kotusit om sääl kõigipooli, tulõ õnnõ jalota' ja kaia'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Säntsit riste om tuuh kandih mitmit, mõnõ' omma' ar' viid kohegi', ar' lahut, a uma külä inõmisõ' hoitva', ku' sõamiihi haudu. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sääd' mehe sinnä kannu sälgä ja kannu haroq ilosahe kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädkiq arq uma tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääd timä ilosahe kokko, nigu inemine om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädväq minekit, üts sikaga, tõõnõ pahruga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädä pilo, säädä pilo pilo peelile. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Sääd õks oma tütre arq mehele, a vaesõlatsõ heit silla otsa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädüisi, miä võro keelele määndsegi kimmä kotussõ andnuq, olõ-i olõman, a tuugiperäst läts’ keele edendämine 1990. aastil riikligult käümä. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Säädüse perrä jaeti inemiseq neljä rassirühmä: mustaq, valgõq, värmilidseq ja indialasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Säädüsligult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Säädüs näüdäs', et vananaase poig piät olõma, a timä pan'd', et Miitri Miitrivits peät olõma keisri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädüs ol’l ant - naan’e saa-as midägi tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säädüs om kolq voori. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääd’ kyik livvatävveqki pühist arq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääd’ tuu teedakõnõ pois’kõsõ kauplõma ja ediq kui ai timä rikas ja sai timä suurõs mehes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl Irboskah löüti arq, et kaonuq om pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl Lissei künd nurmõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl Pihkva all, koh krestnyj hot kääväq, üle Kriti, sääl om liivamägi, koh tuiskas kõ nigu meil talvõl lummõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl Sinimäki rajoonin saiq eestläseq üle tuhandõ vangi: kottijäänüq vinneläseq anniq hinnäst alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl Tuuma tsässona kotal om parhilla kats kaharat pedäjäkest ja katai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl aeti timmä üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl all löüt’i pristol aga inemiisi kedägi ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl anti leeväpalakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl antu uma nahk täüs 4 ja sõs küsütü viil: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sääld saap üten osta mulgi-kiilsit raamatit ja vihikit. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Sääl ei jääq syss imämb näütämäldäq midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ei jõvvaq kiäkiq inämb elläq miq rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ei olnu muud nätä kui vähä sinist villäputsu 24 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Sääl ei olõki inämb üttegi tervet perrä jäänü. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sääl ei saa jo rahun umma tüüd tetä egä midägi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Sääl eletäs petmisega är. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Sääl elli aastaka aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl elli, kooni kasvi suurõst ja sai riigiga tutvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl elliq kuninga majah tõõsõh otsah nigu vanaqsitaq, vai kes näq elliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl elli tuukõrd Rynga-Jaan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl elämise aigu käve Jakob mitmit kõrdo Otõmpää kihlkunnan uma sõsaramihe, Päidla mõisa rentnigu Härmsi Mihkli man suvitaman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sääl eläse' kõrvotsidõ vindläse' ja lätläse'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sääl eläs hüdsimust rahvas - iä mere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl eläs pia 170 000 inemist, tuuga om tä Ungarin suurusõ poolõst neläs liin (pääle Budapesti , Debreceni ja Szegedit ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Sääl eläs pia puul mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Sääl eläs 1 417 tsirguliiki , minkast 48 ommaq endeemilidseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Sääl eläs üle 74 mill'ona inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sääl el’li sääne sama rikas miis’, nigu Ivan’giq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl el’li tuu Robinsuun’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl es peetä taad õhhi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säälgi saisiq baltis'akslasõq tälle vasta ja õnnõ 1883. a., pääle vahtsõ, vindläsest kuraatri Kapustini tulõkit anti luba tetäq vallalõ 3-klassilinõ II järgo poiglatsi kuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Sääl hahkatõti, nigu palagi sattõ suust laua pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl hõpõtsõ kossaga tütrik istõ ja kudi hõpõst kaputat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ilmu tä raamat (päälkiri oll' „Midä tetäq?“ ja ilmu 1902 aastal) mink kirotaja nimi oll' edimäist kõrda Lenin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Sääl inemise tulliq kyik matusõlõ, kaesõq, et mis soo poiskõnõ siih maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl in’ne lahingut käve pap’p meile palvust pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jalq laulsõ tuud samma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jalq piniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jalq sängü pääl ubinagaq män’g. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jalq võt't, kogosi hindäle rüüvlit kokko, syss võit' arq kyik Siberimaa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jal syjavägi nakkas timmä tsus'kma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ja sääl taloh olõi kassilõ kausilohko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl joq säeti saaju pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jo tiidsevä naid vigurimiihhi. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Sääl juudi ja tan’d’siti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jyy kaldõh kolq vannahalva jagavaq vildi palla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl jäi tütrik alla liina ja poig läits oma esät teretämä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Sääl kaet’i arq. latsõ man ol’l väega pal’lo rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ka hoitsõ häste aastaka aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kah üt’s vaenõ miis’, vaesõl mehel kat’s tütärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kaias geomeetriät ja arvoteooriat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Sääl kai kuningas ja kyik, kiäki tunnõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ka naan’e istõ, väikene latsõkõnõ ol’l üsäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kandin alalõ hoitunu esieräline luudus või häödä. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Sääl ka oll kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ka pututa-as timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kaq es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kaq näid om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kaq puh’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kaq tuudsamma tetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ka ris’tet’i vesi ja pett’i pallus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl karja lätsi läbi likõ haina, kos ritsik tekse umma kurja häält, is olõ aigu mul sis takka kaia, kuis imä lehvit mullõ trepi päält. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Sääl kasus nii vihmamõtso ku pilvemõtso. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Sääl kasusõ nuuq soraq nigu siih kibuvitsa mar'aq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kerigu saina veereh makasõqki säitsmekeske, arq kivistünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl keset sood om üts vije-haroline lätte, kost ühte puhku raudjas külm vesi, suvel kui talvel vällä keep. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl kihot’ mehe säläst maaha, a es lasõ vette sata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Sääl kivi all olevat rautpaa täüs kulda-hobohõt, mida vana jutt parhillaki veel kõnõlõp, ja raha ahnit inemisi otsma sunnip. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl kogosi jo kokko rahvast, et kaegõ, mis soo om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sääl, kon Luhamaa päält tulõ är käändä, oll’ mul 140 seen, 105 pääle sai mõõtmisõ aos är,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Sääl, kon 13 aastat tagasi vana külänime tagasi tetti, tuud hätä olõ-i. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Sääl, kon kindsoluu ja seereluu kokko käüväq, tuu om põlvõjaku kottal ehk põlvõ külen, sais üts vallalinõ luu, põlvõkeeri nimi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_jalavars
Sääl, kon lasits eläs kõrvuisi suurõlasitsaga, võistlõsõq nääq söögi peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Sääl, kon parkminõ oll’gi rahatiinmise tüü, käve asi veidü tõistmuudu. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Sääl koti pääl olĺ linakõn. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Sääl ku mõsõq silmi ja panõq tingäkene, syss saat terves. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kuningas kaq ja suurõq kohtumeheq man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kutsuti na kuninga majja mängmä ja küsiti peräst mängmist, kes päämiis om, et temä kätte võis palka massa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sääl kuuld mees suurt tirksnat ja tirinat, mink pääle ta vastseste tule üles puhk, ja omas imetellemises lõmmu kivi põrmandu alt üles nägi kääntu olevat, kon neljakandiline raud rahakast, pool nõlvikala olli, kelle kaase mees vallale kangut ja säält seest kuld ja hõpe raha hilgavat nägi, mida mees, ütsinda ollen panni paika kand ja sest saani väega rikkas mehes sai, kellel mis-sestgi puudust es ole. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kuulut' tä 1844. a. 22. lehekuu päävä õdago, et om vahtsõ pühä ilmutusõ kandja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Sääl kuumah lõunah poisi sis hõõri timä haigõt sälgä ja vahel vali tärbendiini kah sälä pääle. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sääl kyik ravvatsõq ussõq ja piniq hahilih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kyik tänitiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kyik ütesä veljä eläseq seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kynõlas, et nii - nii, tahet’i pääd otsast rakoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kynõli kyik ar, kuis kar'aga saa ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl käve mõtsa pite edesi-tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kõhna ligi es olõk’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kõnõli' Põlva ja Võro maavanõmba' kultuurilidsõst kuuntüüst võro kultuuriruumin. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Sääl kõnõli, et unõh näidas. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sääl kõõ ülti halvu nättäv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl kõõ üts tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl külamajan saap tetä rahvakultuuri, sporti, saap matkate ja püüne pääl üles astu. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Sääl küläh tsässon. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sääl küläh tuu üüse üts tütrik riihe kägist arq hindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl künnü Eostõ küla maal üts miis uma noorõ hobõsõga maad. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sääl küsti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl lahuti suusõ kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Sääl laul pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl leivä ravva ala ja ta kihot kõik kotosõ läbi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sääl ligidäl om vanaaotsõ' kalmõ' mäe pääl, jõgi om all. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sääl liinah ommaq võtmõq arq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl liinan olliq joba olõman koolitamisõ tradits'ooniq - sääl oll' kuulsa Santa Cruzi kluustrõ kuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl liina rahvas löüse poissmehe aia man maah magavat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl lina pääl olĺ padjakõn. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Sääl livvan ollu jälle veri. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Sääl lähemädseq kyik aig - üt’eq tulõva saatma, tõõsõq jo uutva uma par’giga koh külä otsah, ommaq vasta tulnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl lämmä lipõ seeh oll näijo terve üöpäävä arr ja halli es tulõ pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Sääl lännu üts tõlla ratas katski, ei olõ kuigimuudo inäp edesi saanu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sääl lätsõq laulvaq ja lugõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl läts’ tä mehele ja jäigi paiga pääle. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Sääl lõigati ka kuus’ vuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl lõp’pi vesi arq, es olõq juvvaq inäb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl löödi pilli ja peeti kyikõ illo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl löüdüs naftat ja vasõmaaki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Sääl maal raotas puid, siiäq kargasõq laastuq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Sääl maidsõtas kutjat, süvväs kaq kuvõrrakese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ma näie sada imeht mituk´umme kumõhti-daa: http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Sääl ma olõ üles kasunu, koolin käünü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Sääl meil uma ker’k jo ris’te jaoss - viidi pühäseq kyik ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mere veereh üts vanamiis kaubõl’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl miis maka, kirvõs kõtu seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl miis maka sängü pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mitu päivä joq õks suurõmba, et mino aigo lätsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl muido haigide mano es lastaq ku pidi arsti käest tunistus olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl must kaarnõh tammõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sääl mõisah om, säält saa." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõistõti tälle 15 päivä aresti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Sääl mõs'k' tõõsõ viiga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõsiq hinnäst arq ja tulliq vällä ja tõõsõq püheq kyik suud ummi suurättega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõsti puhtas ja sai ma paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõtsah ol’l kõõ pallõlnu ja lätte mano k’äunuq suud mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõtsah om suur loodsik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõtsah tammõ seeh om mul katõsa poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl mõtsa seeh olĺ tarõkõn. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Sääl mõtsa siseh sai üts talokõnõ jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl müürütakah omgi saina pääl Hoit’ja Pühä-Maar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl naatas õks parembahe hoitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl naati syss ristmise vett vällä viimä, niq ma Veeralõ ütli, et sa õks tiiäq kaq kohe valat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nakas keäki "virus kundra" ahjo virusselt häälitsema: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl nakkas Hella ütte üliilosat tekki tegema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sääl naksiq hütsi vakast laskma alt kellä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl naksiq kul’atama kaq kingo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl naksi tsuraq võtma tütriku käest sõrmust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nelä päägaq miis sängüh, nelli hobõst tallih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nigu ka Võro lugõmikun om ilmunuq viil maal elole jäämise oppuisi, vai “eläjäsuguelo juttõ”. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Sääl nigu lää-äs kuigi pallo aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl noq minevä aastaga koolilatsõq teiq uurimistüüd. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Sääl noq om timä palõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nuuq kosilasõq joovaq ja mäskväq, a kuigiq ei jõvvaq arq üldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl näet iks mitu imetä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/15.html
Sääl näevä, üts süüjä võtap luskast sõrmusse, pühip lavva all puhtas ja annap tõse kätte; tuu panep sõrme. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sääl nägi ta omma naist kattõ noore mehe vaihel magavet! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sääl näile anti kyikõ süvvä ja juvva, miä tahtsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl näil om lämmi san. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl näil piirimiis, tuu kyrraga küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nä jõiq tuud viina, kooni jäiq mõlõmbaq rõuku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl näq syss selediq ja arodi umma asja, kuis ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl nääq näiq säänest pilti, miä inämp elon meelest ei lääq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl nõsõs kuuk’ õks kohevambas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Sääl nüüd puha suumlasõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Sääl ol'l armõdu pal'lo rottõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'li suureosseline türnapuu lepistiku sehen. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sääl ol'l kats lõvvi keldri iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'l kulda ja hõpõt läügelnüq maah ku vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'l määne aastak aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'l näid sääntsit jaq määntsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'l tsässonah Troetsa pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol'l üüd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sääl oll' Krõstusõ pilt mud'ogi sängülinaga kinniq katõt, tuu segäsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl oll' lakõ kivine rannik, ei määnestki lahtõ ei midägi, säält minti paatõ pääle, niikavva ku kiviq vasta tulliq, hüpäti vette ja panti rünnäkulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl oll' liin inne ristiuso vastavõtmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Sääl oll' meil 3. diviis, mink staap oll' Valgan, ülemb oll' kinral Põdder ja staabiülemb oll' Reegi Nikolai . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl oll' suvõl lämmäga hüä ollaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sääl oll' üte katusõ all mitu jaku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sääl oll arhiivitüülises nikagu kuuli ja matõti Stockholmi Mõtsakalmistu pääle. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Sääl oll hirre seeh hulka rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olli' veidokene aigu ja lätsi tuuga', oll Kuzmin, Sergei. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sääl olli_ks säärätseq meheq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/6.html
Sääl olliq sandali seeh, ku Tat’o tulõ-õs üles, ku nuuq sandaliq kargsiq säält vällä ja Laiska Tat’ot pesmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olliq sängüq jaq söögilaud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sääl olliq sõs halliq jalaväerõivin, mustaq madrussõrõivin, kasaguq kasukin, sääl oll' erärõivin miihi ja naisi, voorihobõsit ja ratsanikkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl olli surm kõigil silmi een! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sääl olli sääntseq, kullatsõq rõivaq nigu härm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olli uibu ossaq üle aia ja ubinaq küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olliva pajamulgu'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«Sääl olliva säändse tiidjämbä inemise, kes mõistsõva hinnada ehtsät ja käsilde tettüt, mitte es kae, kost odavampa saa,» ütel’ Jaanus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sääl olli väega magusa ubina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olli väidseq ja tykaq kyik üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olli väiku saatjaerguti, noidõga olõs olnu võimalik puhmast eetrile minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Sääl olli üts lugeja vai papi iist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sääl oll jo’ kyigil hüä miil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll ka kõva truuska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll ka provva man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll kats tõrdut, tõõnõ tõõsõl puul lävve, vett täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll kats õigõt sutt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll keelet, et määnestki poiskõst ei miist ei tohe olla, ynnõ naistõrahvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll kirves, väits, vooliraud, vuolmõ, purask, oherd, uortõ väits, ja hüöli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl oll kol' tiiharro ja oll laud ka lüüd tii pääle, et ku lääde hüvvä 32 tiid, jää-i 33 hobõst, kurra 34 tiid, sõs jää-i hinnast 35 , keskelt, sõs jää-i üttegi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sääl oll kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll kyik tamminõ mõts, koh nimä puhasti jõe veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll kõkke kraami külät, mis vana juuda maaha jätivä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sääl oll mõisa pääl üts nuurherr ilma naisõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll mõni 4 tallo kah, noid kah es näe. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sääl oll olnu niidü pääl põhjalda lätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll olnu 25 ruublit ni kiräkõnõ hulga krõbõhõsi sõnnuga Hödo kotsilõ. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Sääl oll pito alostõt pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll rootsiaegne keller. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl oll sääne tsirk, et muna pääle oll kirotõt, kes soo tsirgu lihha süü, tuu piät kulda sülgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll too kullanõ tsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll tuu keldri rahha täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll tuu kullanõ tsirk. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sääl oll tõisi kaq viil kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll tõõsõ kuninga riik sääl takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll vaha vabrik lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll vist vanast üits tõrvaahi. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Sääl oll´ kenä tsirgulaulu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/9.html
Sääl oll´ kõrd, et ahjo aeti puu´ niiviisi, et tüvepuul läts iin. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Sääl oll´ kõrd, et ahjo aeti puu´ niiviisi, et tüvepuul läts´ iin. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/vanem
Sääl oll üts hüä miis kah olnu. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Sääl oll üts suur puu, kadai vai pedäjäs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sääl oll üts suur tammõpakk, midä lahki oli tahet aia, a es olõ lännü, ja oll vagä7 vahel. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Sääl oll üts syjamehekene käünü maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl oll üts sõsar kuningal viistõist aastat haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sääl oll’ põnõvalõ kirotõt kandlõst ja timä väest,» jutust’ Hillar. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sääl oll’ tuu Siiriusõ selts, ehitimi Siiriusõ seldsimaja, sääl peeti pitõ, rahvas käve pidul iks. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Sääl olno innembä üts väikene järv vai tiik. http://www.kalapeedia.ee/parimus-sitajarv.html
Sääl olnu' pulma' ja lännüvä' vällä nii kui robisõs - peigmiis puudiga iih ja pulmalise' takah - saanuva' kõik soes. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sääl ol´liva ilosa nurmõ'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl ol´l´ sis pal`l`o vidäjit, ni mõni, kua hüä märksa ol`l`, käve kõgõ päävä üte kuormaga, muudgu iks tul`l` värehist sisse ni näüdäs hinne moro pääl ärr’, sis läz` riida mano päält pandma a kään`d` riida taadõ ni ai hobõsõ kua takast jäll kõgo kuormaga vällä, sõit nurmõ pääle, säält sis keerahut mõza saarõ sisse, sai sahut raaskõsõ, sis jäll’ tul`l` tuosama kuormaga värehist sisse ni ol`l` uma voori ärrkinna käünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Sääl olõsi hädäste abikässi vaia, selle et vald ei tulõ ütsindä tuu kõrdategemisega toimõ.» Vanno asjo hää hoitmisõ iist kitt’ inspektri Taheva valda ja vallavanõmbat Rogenbaumi Monikat: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Sääl olõs lihha seeh ja… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Sääl olõ-s täl niigipall'o õnnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sääl olõ-õs halva kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olõ-õs kavvõh, politsei kaq mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olõ-õs kedägi muud, ku üts haigõ, vana paabakõnõ sängüh, tuu talo puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl olõ-õs päähalva kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l ammuq jo hal’ler väega kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l huunit ka viil pääl, syss olõk’is inämb katõ mõõdu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’li ma kolmtõis’küm’me päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’liq ka üt’eq väräq, nooq koet’i ar kin’i, seespuult viil om tundaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l jo vanõmbit ka iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l kah, et kes vanah kuninga lossih maka üü arq, too saa kuninga väümiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l kaq kui suvi, mõts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l kui järvekene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l lavva päääl kin’dit, kaputit, sõrmussit, seer’kit, käevangõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l miis jalgu pite vaja otsah ja sooliguq ribah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l rauda jaq kykkõ kraami viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l säksu, sääl ol’l santõ laiva pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l tõõsõh poolõh all keldri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l väega illos’, vallus’ vesi, a vahtsõh kaoh ol’l savinõ vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l väega suur’ jo pahandus esäl ja imäl ja naas’el. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l ült, et sa no kül ar läät ja viit ärä, a Riima liinah sa saat meile jalki kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l üts tõõnõ öömajaline kaq aho pääl, vana teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ol’l üts viinapruuli syjah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om Kesk-Õuruupa kõgõ suurõmb järv Balaton ja Õuruupa kõgõ suurõmb luuduslinõ hainasmaa Hortobágy pusta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sääl om Petseremaa kõgõ parep põllumaa. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sääl om egäsugutsit tragöödijit olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sääl om illos Krackeri tett fresko ("Vuurusõ võit pato üle"), viil tõisigi 18. aastagasaast perit saina- ja laemaalõ, nink piinüt sepätüüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Sääl om juttu tuust, kuis jakaq geomeetrilist kujondit katõs vai inämbäs võrdsõs osas vai sõs kuis jakaq kujond osõs nii, et ossõ suuruisi jaoq olõssiq võrdsõq etteantuisi arvõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Sääl om ka ilma muutmalda püsünü anatoomilinõ tiatri, kon tohtrõs opjit opati. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Sääl om kaiv kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om kaiv, syss ris’tetäss vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om ka mitmit maailmaklassist kultuuriinstituts'uunõ, niguq näütüses filharmooniaorkestri ja Lvivi Oopõri- ja Balletititatri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Sääl om kats ülessulutut järve. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Sääl om ka uurmada karstiala. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Sääl om ka ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Sääl om kergemb hingel minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om kirän: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Sääl om kolq tütrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om kõgõ suurõmb kirätundjidõ protsent Pakistanin ja mitmõq Pakistani tippülikooliq, niguq näütüses Quaid-i-Azami Ülikuul, Pakistani Inseneri- ja Rakõndustiidüisi Instituut ja Riiklik Luudustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Sääl om lännü vanast üts liin maa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl omma ilusa mäe-järve, muud suurt olõki-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Sääl ommaq essütäjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ommaq kõgõ tähtsämbäq as'aq, inemiseq, nättüseq jne. mink kotsilõ kimmähe pidänü vikipeediän artikli olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
"Sääl ommaq nelli kotti jauhha, võtkõq nooq arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ommaq näütüses Kaukasusõ mäeq, Zagrosõ mäeq ja Alborzi mäeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sääl ommaq pagana-aigsidõ valitsõjidõ kalmukingoq ja vana 1164. aastagal ehitet kerik, miä om ehitet vana pagana-aigsõ templi kotussõ pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Sääl omma savidsõ mäekundi, ku näide pääl latsõn saisõ, sis oll’ kavvõlõ nätä, opati Munamäele kaema. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sääl om matus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl om mitu imelist väikeist luukõist ja mitu keerolist torokõisi sarnalist uunt, kon jälq kuuldmisõ närviq sisen saisvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Sääl om mäe pääl parallak’i kotus tundaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om noq määnegi raha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om pall'o uhkit majjo, nii puutõ ku kortinit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Sääl om pääle mereh pütüga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om soomõ-ugri riike lipuvärvega Skandinaavia rist – tuu om heraldilinõ (heraldika – vapisüstem, kon egä märk ja värv tähendäs midägi kimmäst – UL) termin ja näütüses Seto lipul kah – ja tuu rist om köüdetü katsakannaga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sääl om suurõmb mõtlõminõ takan, tuu vana paiklinõ kommõ and inemiisile midägi manu. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sääl om sääne rist ka löüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om tuu väegaq suur pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om väega uhkõ pühäsesain. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Sääl om üt’s lap’ik kivikene Pel’si Siido aianulgah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl om üt’s väikene kerigukõnõ, - rüäq viidi ker’kohe, õga talomiis’ vei kot’ikõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl opati innembide päämädselt oppajit, täämbädsel pääväl opatas sääl egasugutsit muid asjo kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Sääl oppuse man kõnõldas põhjaligumbalt palkehitüse aoluust, mi paigapäälitsest kultuurist ja ka vannu huunidõ kõrdategemisest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Sääl oppõn elli tä ruuhõpuutnigu Clarke'i Williami man ja lõpus kihlu timä kasutütre Storeri Annega, inne ku tä läts' 19-aastagadsõlt Cambridge'i Ülikuuli . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Sääl oppõ tä eesti kirändüst ni eesti kiilt. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Sääl oppõ tä tundma india-araabia arvosüstemmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Sääl opsõ võro keelen lugõma, koton jo õnnõ kõnõldas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Sääl oroh um säitse järve; mäe oza puul um kolm väikest järvekeist üte verstä pääl, sis um versta kolm vahet, sis üz hüä suur järv, veidikese allpuol um viel üz järv, tuo um nu kivisulus ärr' käänt, um kivi pääle tett, kõrrakõsõ all puol um viel kaz kivisulgu, nuo umma nu' ilda aigu üles sulutu*. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl padja pääl olĺ näiokõn. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Sääl pagõsi jalq suuhu, tek'k väiku tarõkõsõ ja nakas jalq pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl paistus päiv maa pääle õkva nigu saiba mulku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl pall´o poissa [olli]. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Sääl pand ta temä üte mahamurdenu puu pääle, kon tõene puu puullüngä kotal 12 kasvi, istma ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Sääl pan’ti korv kummalõ, pühäserät’ikene pääle, ni pühäne pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl pan’ti põhukorvikõnõ kummalõ ja sin’näq Nahtsõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl peetäs kah palvõt. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sääl peetäs kerikuaig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl piat arq kaema, ku pik’k lihasöök’ tulõ tuu aastaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl pidi tüüd saama 150 inemist. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Sääl pidävät olõma niimuudu, et saat kanna postiga ütest Saksamaa otsast tõistõ kah saata, õnnõ tuu saatminõ masvat sama pall’o ku kana esi, ligi 15 eurot. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Sääl piät määnegi tarkus takan olõma, ku tä joba nii kallis om. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Sääl pressitäs, kuumutõdas, pandas pudõlihe ja silt pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Sääl pros’s’atõtas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säälpuul kyik kynõlasõq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl pästi jala' valla perve pääl, sääl känge tõsõ jalga, panni kapuda kivi pääle, võti jäl kivi päält ar', sõs anni' sandile. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sääl pääl kasv sii nõiakuusk. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Sääl põrot Kai Katrile voona kindsuga kõrvu pite ja ütel:” Kas sa tõbras kuulõ - är kuhaeti, kuis ta sis toorõs om!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl pühäne löüti arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl püüd lasits hariligult vähämbit jüräjit ja timä eelis om, et tä või saaki jahtõn ronniq vähämbä läbimõõdoga uustõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Sääl raamatun om ka etteannõt arvost kruutjuurõ löüdmise meetod. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Sääl ranna viir’, pal’lo sin’näq rahvast k’äu, a siih om väega rahva paik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl roninuva kirbu iks pääle vee, seni kui rebase kaala pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Sääl rüüli tulnuq katõtõis’küm’ne mehega mano, a timä ol’l naas’ga katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl saa hinnäst kirjä pandaq, söögi iist massaq ja raamatit ostaq. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Sääl saa ka miildüvämbä lipu puult hellü anda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Sääl saa maavanõmb külh hulga är tetä: riigi tasõmõl läbikäümise paigapäälidse tasõmõ pääle viiä ja tegeligult ka vastapite. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Sääl saa oppi antropoloogiat , ehitüskunsti , elotiidüst , biokeemiät , disaini ja multimeediät , konserviirmist ja restauriirmist, informaatikat, matõmaatikat, füüsikat, keemiät, geoloogiat, matõrjaalitiidüst ja inseneritiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saa oppi filmikunsti , muusigat , tiatrikunsti , klassikaliidsi kiili, kirändüst ja portugali kiilt , s'ooilmaaigsit kiili ja kirändüst, aoluku , kunstiaoluku , arkeoloogiat , maatiidüst , filosoofiat ja aokirändüst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saa oppi majandustiidüst, ärikõrraldust ja -juhtmist, riikevaihõliidsi suhtit ja sotsioloogiat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saa oppi psükoloogiat, sotsiaaltüüd ja haridustiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saa oppi sporditiidüisi ja kihäkultuuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saa oppi õigustiidüst ja avalikku haldust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl saap rohkemb täädä Elme rahvarõõvist ja neid ka selgä passi. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Sääl saarõ pääl inemiisi ei eläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/.bv
Sääl saat kokko esisugumaisi tegeläisiga, kiä mi rahvajuten toimõndasõ sannan vai asjatasõ sanna lähiksel. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Sääl saat süvvä külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl sai Jakob kah edimäst koolioppust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sääl sai Pärnät kolm kõrda trahvi tuu iist, et tä laagrin kinni olnuilõ juudõlõ leibä vei. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Sääl sai mano, koh kolm miist teiq mõtsa seeh tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl sais: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kerg.htm
Sääl saiva nä ütele meelele, et Nahalõ ja Kalkahulõ es tohtnu dolokivikaivandust tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Säälsamadah tulliq ka tulidsõ vankri ja tulidsõ hobõsõq, haariq timä nigu õhuga vankrihe ja lät’s taivahe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säälsamah, kesk kipõt toimõndamist, oll’ maa seeh kats suurt mulku – mõlõmba 60 sentimiitret süvvä ja pia miitredse läbimõõduga. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Säälsaman es tiiä tuu liinainemine esiki tuud, et eläjä jõu väärämises avitas hariligult ütest padrunist! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Säälsaman kasvi tä ka üles. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Säälsaman muutõ vanamuur hobõsõs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
«Säälsaman toimõndas viil kitsõpere, kedä ilvesse kah hoolõga silmän hoitva.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sääl saman vallan, Kahkva küläst Kaamnitsa poole, küla tiekest pite tulleh, hää käe pool, - om üts suur kivi, keda "lahenu kivis" kutsutas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl sa oppi arstitiidüst ja hambaarstindust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääl satte lavva päält midägi maha, kuningatütar kumard seda üles võtma, a poiss painut ka pää lavva ala ja and kuningatütrele suud. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sääl sehen om Alliste kihelkonna laste ja nuuri kirja pandu luu ja muistendi. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Sääl sinno nälägoq näiväq, k. k. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/13.html
Sääl sis kõnõli tuod luku muulõ rahvalõ kah, nuo ütli, et võta püss, laskõ tuo elläj’ püssüga maaha, sis vaest saa sullõ tuo raha kätte, miä su vanõmba umma sinnä matnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sääl sis sei, ja tahtse vällä tulla, a es saa ja oll jall nika ku üüni [niikaua kui ööni]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sääl sulai lumi kunagi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl suuh, tagapuul olliq röövliq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl suur kivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl suur ohvitseera tütär lei sõpra tuu tsuragaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl syss kaq papp saut ja ynnist tuu pühäsega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl syss papp ynnist nuid kaaru ja hobõsit ja söödeti sääl hobosit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl syss peeti üteh märku ku pääkar’us vai hobõsõvaht oll võtta, vai kütüst taheti tetä, vai kuis haina tetä, kes üteh vai tükü viisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl syss praavitasõ ummi as’ju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl syss tulõvaq sysarõq ja temmä ikiq ja olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl sängü pääl olĺ kotikõn. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Sääl, sääl om üts vana naistõrahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Sääl, sääl oosõh mi elä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl sõõs võtt tuo Alona tuo turagu vele, ni ragi timä kõik tükä ärr purus väikus raasakõisis, a sõs võtt vali tuod kasuvat vett pääle, sõs sai jäll terves ni peräh vali elävät vett, sõs tull jäll ello kah, ni sai timä viel pallo ilosamp ni muodsamp, ku inne oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sääl süüdi õdagut, nii hillokõistõ, nigu luidsastki pandi laua pääle, nigu kuulõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl taloh ol’l riih pessä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält and toolõ kelle taht, maido latsõ' võtasõ' ar', nii kah tiidvä, midä pallõlda vai. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Säält anti prikass, et määne om kerik, piät minemä ja ristmä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält anti tälle palgast üts tähtotsaga varsakõnõ ja kaarnits kaaru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tarõ pääl ol'l paabakõsõl länigukõsõ täüs võisind22. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Sääl tarõ seeh olĺ sängüken. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Säält astsõ vällä Teemanti Jaan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/inne.htm
Sääl ta sys tsipõl` ja laksut` lõugu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Säält edesi tulli sis Pariisi moodunätäl, maailma kõgõ andsakambas bändis kuulutaminõ jne. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sääl tedä tunnõ kiä hõngu iestgi sändsih rõivih, mõtli iks sandi õllovgi, perremies lubas külh /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sääl tei. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Säält es olõq Petseri huulitsat viil prügütet ja sinnäq oll´ hää maa pääle juunt tõmmada. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sääl tetti paadõst sild (peris sild oll' ärq lahot), minti üle jõõ ja järgmädsel pääväl sai 1. ratsapolgu luurõq kokko Poola 26. ulaanipolgu ratsaluurõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sääl tetti sääne kaup, et kes põlvist nõrgus, tuu lõpõtas uma elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tetäs kolmnukõliidsi mosaiiikõ , hõpõtüüd ja vaipo , midä kutsutas gilimes . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Sääl tetäss kikke süämege. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Sääl tetäs vedureid, tüüpinke, akusit ja muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Säält hõigas sant meistrile üles: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Säält hõikas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl timä es saa abilist kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl timä sõs kokse kõik nuuq munakõsõq ärq… http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
"Säält joht nää' vällä' ei' päse'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Säält juusk Saint Lawrence'i jõgi Atlandi suurdõmerde . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_j%C3%A4rvist%C3%BC
Säält jääs mullõ jo sääne aig, miä om kasvõi mu hindä jaost. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
"Säält kah päsese' vällä!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Säältkandist sai tä kõvastõ helüsid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Säält kaq kõõ viil tsilgut' esäle kulda tee pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält kasvi kägo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält kis'k' jal maaha kotiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Säält klassitarest mulle kõlap..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Säält, koh nimmi an’ti, küs’ti, koh ti ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ku aia pääle tull ynnõ ja sitaharguga virot’ õkva kest kihhä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ku naas' üles tagasi kiskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält käänd ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält küündü ubinat haugata, käegä võtta es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält latsõ' esi' võt'i' ja sinnä' panni'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Säält liiguti aigopite edesi põh'a poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Säält läht edesi, sis tule kurra kätt sepikoda vasta, ääd kätt um üts väikõni tarõkõni, null ei olõki pinni, sepäl um üts väikõni kõverite jalgugõ, tuu um kangõ kähri urgu üles otsma, tuu lüüd jalagõ maha. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Säält läits juut kodu, andse naha poiste kätte ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Säält lännü sis müüdä kellämiis ja kuuldunu, ku luid järetu. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Säält lännü varga ruttu minemä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Säält lännüvä na üle, ni 24 sulane tooganu 25 Paalaki sisse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Säält läts ta kui susi kunagi karja võtt üte voonakese arr, ja tull kõõga umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Säält läts tiirada mäkke. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Säält löüd' tä külä, midä irokeesiq kutsiq Stadaconas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Säält ma olõ kuulnu, me käve õks Serka kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ma sis sordi ja kae, millest edespiteh asja saa ja mis jääski märkmide sisse. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Säält naase ja sis tuu nakas rohkõp erätämä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Säält nigo uss lätt sisse. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Säält näge timä, õt Petsere orgo omma' suurõ' müürü' ehitedü'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Säält oll' hüä käeperäst võttaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Säält olliq tulnuq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält oll` piimäpütt nätäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Säält oll väega kibu tulõmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält oll´ hää võtta, ku no tõnõkõrd jälqki vajja läts´. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Sääl tolmu pääl olliva pall’a jala jäle, nigu mito inemist olõs läbi aida lännü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Säält oläl Il’kandra län’nüq Saal’essahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält olõ kundõsit saanu, vai sis kellele olõ inne tennü, tuu soovitas. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Säält om Tarvastu rahval sõna saanu, mis arusageste ette tuleb: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Säält om ka peremiis’ Poolamaalõ län’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält om kägu saanu vaesest latsest. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Säält om lihtsamb sannavett tuvva. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Säält om maalit perrä ja tuud pühä palõht mi pallõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält om perit ka mitmit tiidläisi, näütüses 13. aastagasaa tähetiidläne , matõmaatik , füüsik ja tohtrõ Qutb al-Din al-Širazi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Säält om pühä län’nü üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält om saad ka hulga näütüslausit ja -ütlemiisi. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Säält om tõnõ üts` ammuqaigu kaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Säält om õks hulga maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält om õkva är` nätä, õt kas timäs om määne mõtõ seeh vai ole-ei`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Sääl toodõtas tsementi , tsukrut , väetüisi, rõivakaupo, puust ja ravvast asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Säält paenu Il’kandra Pihkva taadõ uma suu pääle ja sin’näq tet’i tälle t’s´ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält pagõsi aho pääle, lei pirru maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält pan'd' möldri kuurma leibä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält piäp kolmas poiss, rebäne - repän', läbi kargama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Säält puult, säält puult pardsi muna' kõik mullõ, kõik mullõ!" http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Säält päsese vällä." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Säält põh'an om Vanhankaupunginlahti, kohe Vantaa jõgi juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Säält saadõti Peterbuura. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält saa mullõ pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält saarõst võt’t timä õka mar’aseemend. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält saas sada sarda liha, kümme pütti päädikida: pää saas … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/kula-ja-sulased/
Säält saat ti süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält sai kunagi hindälgi alustõdus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Säält sai sääne virp sisse, nigu Kaaro-naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält sai tälle joq kingitust pal’lo niq kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält sa lövvät säidse põrsast. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/29.html
Säältsamast tekstist lövvät ka artikli nime verevä lingi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Säält sannast es taha ar vällägi tulla. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Säält sis lasken neid loome. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Säält sis lasken neid luume. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Säält summa viisi kor’ati rahvast alt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tsusas rätsep püksimulgust pää vällä ja and Kalõvipojalõ nõvvo laudõga servilde lüvvä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Säält syss an’ti pühäne ja tul’l papp kah üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält syss lätsiq nemä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält syss tul’lgi kuningas Petserihe kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält sõit müüdä Riia errä, Riia errä, raadi provva. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Säält timäkene nigu hirmu ar, ütsindä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält timä kinke kõik uma' ratta' ja mütsu ja kepi kõik mastõralõ, sõs sai sõda jäi' ummi silmi pääle. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Säält timä võtt' vii sisse, sõs olõ-õs midä tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Säält tulevagi ristikäügi'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Säält tulli är, egä päiv oll’ har’otaminõ ja väega viländ sai kah joba. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Säält tull joq Jummal kaq vadõrist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tulõ täämbä viil olõmalda, a umbõlõ tarviligu võrokõisi uma raadio saatõjuhtõ viil vähämbält katõssa vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Säält tul’l Riia alt tulõma, Meremäe päält kaes - - (järgneb 178) ERA II 286, 200/1 (178) < Setu, Petseri v., Vaartsi k. - Ello Kirss < Aleksander Uibo, s. 1859(1940) Sisestanud Ülle Kärner Kaeq Karnila küüs’se kuniga käest lupa, et annaq mullõ mastõralõ aiakõnõ üm’bre tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tul’li Valgõ-Ris’ti mano, mis Pihkva liina veereh om t’s´ässon hüvvä kätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tul’l säksu, säält tul’l santõ ja uma sysar kaq tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tuu läts tõistõ tarrõ Ivani naase mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tuust liinast hõpõ uiboh kullatsõq ubinaq ja kullanõ tsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält tuust perekunnast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tule joba vana tutva hallpää suure ruttuga teki müüjäle vasta ja küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sääl tull' vaja üteq poolõq vallalõ laskõ vai tõõsõq poolõq, niguq tuul' trehväs'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sääl tulli illos seto poiss Kel kaalah hõppõ kell. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Sääl tulli kuningatütar vällä ja läits mere viirde suplema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sääl tulliq reformistiq vällä 12 nõudmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sääl tulli tõiste hulgast tema naine Liiso mano, kisk vanamehekese sängüst välja ja nakas temaga tandsu löömä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Sääl tulli üts noorhärrä temä manu ja nakas juttu aama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/roovelpeigmees.html
Sääl tull jutt kah Räpo Suurõst järvest. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Sääl tull nigu äkke nulk ja tima nigu nulga taadõ astõ, ni ar´ke kattõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Sääl tull setoga jutt tuust kullast, mis sääl Kogõrjärveh um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl tull to toine kohtusaksa, ristikene rinnan, punase puuguvitsa een. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Sääl tull üits vällä, et "läke', minä kah pea nakas kodoh minema, mul latern üteh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Sääl tull’ täl ka huvi pilditegemise vasta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sääl tulnu Kaiele endine veritse lamba liha himo pääle, ja ta ütelnu Katrile: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl tulnu üts ilmatu, pini suurune must kass näüguh, kielgi väläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sääl tulõva hummogult üles, a võõras sõda kyik’ tii pääl vahis iih, et ku ris’tiq tulõvaq, hõpõ ja kulla riisu arq ja rahva tapa maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tunnõti muuhulgan ka kreeka filosoofiat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sääl tuu Pühä-Maar’a iih kygõ puuvõisi pal’li ja ol’l pant timä üm’bre kõõsagamaidsi siide ja kuld-käevanga ja hõpõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tuu jaq tuu suurõmba tütär om haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tuvvas arq kõõsagamatsi sandikõisi, haigõkõisi, tõbitsõkõisi kuningapojalõ kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält veli püördüsgi kõik tuo vesi maa ala, mia jõki piteh maa seest merde juosk, nigu kunagi saa ai tuodmuodu meri tõus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Säält võeti kaq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält võõdõti tuu raha arq panka, löhihurn ostõti asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tä haavati arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tähe pääl oll kirotõt, et ku timä [Luu-Ivvan] keisri mano lätt, sis tapõtas timä ärr. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sääl tä kirot' manokiskmisväest ja kolmõst liikmissäädüsest, põh'andadõn tuuga kütse mekaaniga , minga kolm aastagasata seletediq tiidüslidselt füüsilist maailma ja miä om s'ooilmaaigsõ insinöritiidüse alos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Sääl täl kyik võõras oll, es olõ koskil kortinat es tutvust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tä om.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Sääl tä syss opas’ki mu velele, et iljäpäivä piaq sa meeleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tä tapõl ja tull syss kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tä üüre tarri prantsusõ hugenotilt Mountjoy Christopherilt, kiä oll' naisi parukidõ ja pääkattidõ valmistaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Säält õga jumala päivi läts üts inemine vanalõtun'dilõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält õks midä putus peijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl tüllü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ülti jal, et min tuu kolmadast kuningriigist kuningatütar ar', kullatsõ hiussõga 68 , sõs mi anna hobõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Säält ülti jalq, et min too kolmadast kuningriigist kuningatütär arq, kullatsõ hiussõga, syss mi anna hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säält ütlivä, et uutva är Euruupa kommisjoni otsussõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Säält üts miis tänit’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl uibit kyik täüs ja madala kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl uja juusk läbi oro. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl um kats suurt pinni, tõni um verev, tõni um kah verev, krantskaalagõ. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sääl umma nail kõiksugudse söögi ja joogi olnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sääl umma parhilla kirstu nätä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sääl ummaq mu umadsõkõsõq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Sääl um üts valge, must täht otsa iin, vereve silmä nigu soel, tu tsiga um igävini pinimait. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Sääl veerütäs jalq kuklikku ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl velidse katõkese pals’si jumalat, sääl korgõ perve all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl vesi arq kaonuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl viil kiä kuts psalomtsiku uma havva pääle pominanjat lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl visas hall tälle, kui pilvist, tugeva puuhaloga, taro ette, jalgu pite, - mink pääle mehekene suure valuga üles karas, nijaten - kukaten tare mano tull. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääl võeti kaas päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl võetu neid iluste vasta. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sääl võet’i ka hös’te vasta ja täl üt’s pig ol’lgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl või kiä tahes vasta tullaq, ku must süämetunnistus sinnu jürä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Sääl võinuq suurõq jär’ve vasta puttudaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl võit sa noq nuiaga! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl või tä väega suurt kurja tetä ja tuu kur’a tegemise man om tä viil hirmus kavval kah: ku esi lähkün olõt, kae-i aia poolõgi. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Sääl võt't kyiksugumast marja ja ubinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ärin oll’ õkva olnu vahtsõ tehniga näütämine. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Sääl õks rüä kasvi veiga ilosahe: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Sääl ülti, et kos miq sul ta kesväterä panõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ülti nii, et sa saat kõtutävve süvvä ja kolq marki rahha, ku sa inne päivä päävihu jõuat kuhjalõ pääle panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ül’ti, et puul’ Pihkva liina massai sedä pühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl ütel kidsi perenaine: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Sääl ütel mehel lõppi arq hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl üte päägaq halv edimätse läve pääl vahih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääl üts paaba uma tütrega elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säänceq vastaossusõq esiqhindäst sunni-s viil vallalõ ütlema kücest ilmaluumisoppusõst. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Säändse kursuse omma viil ka radokuun ja paastukuu lõpun, a sinnä inämb tahtjaid manu ei mahu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Säändsel korral lugesiva karälatse : http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Säändse mooduga tetäs veini viil Saksamaal ja Austriah. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Säändsen sannan kävven praavus tervüs, saat mitu kõrda lõunt võtta, vihta lüvvä ja iho häste kerges. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Säändse nynanipso tegiväq Võru tiätritegijäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Säändseq torniq naksiq Liivimaalõ tegünemä 19. aastasaa keskpaigan, ku Tartu tähetiidläne F. G. W. Sruwe myytsõ maakerä meridiaanikaari. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Säändse tordi pääle lätt munnõ üle viiekümne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Säändse võrgu pääle saa joonista hulga õigõmba kaardi ku vanaaolidsõq kaardiq, mille jaos vahemaid mõõdõti tähtsämbit teid müüde ja muidu silmä perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Säändsiga ma ei tegele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Säändsin laagrin oppaman kävvü om Mihklil katõ aasta pääle neläs kõrd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Säändsit eläs mi kandin jo ütsjago. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Säändsit, et põlvõ paistsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Säändsit, kiä ei opi ja ei käü tüühü, om iks hulga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Säändsit, kiä tahtva rahuligult oppi, om iks kah,» proomi nõvvu anda. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Säändsit küsümiisi arotõdi minevä nädäli neläpääväst puulpääväni Võrol Kandlõ kultuurimajan, kon peeti riikevaihõlist konvõrentsi «Õdagumeresoomõ kodo». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Säändsit naglisid olõ es Võron viil kiäki nännü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Säändsit oll` viil tõisigi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Säändsit pükse om üts kümme paari är müüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Säändsit süüke om peris pall’o, mis omma jo pia är unõhtõdu. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Sääne ameeriga rahvussüük jääs perrä nigu Big Mac. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sääne asi joba tähele pandmalda ei jää! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Sääne asi johtu üts’kõrd meil siin Rõugõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Sääne asi, miä päält säändsit juhtumiisi kõgõst politseisüstemist perrä jääs, omgi kuulsus. http://www.purilend.ee/node/3125
Sääne asi om vaihõ sisse tennü poiskõisi ja tütärlatsi keele selgessaamisõlõ: tsuraiän poiskõisi jaos om täüsmiihi maailm huvitavamb ku kuul ja tulõvaao eloplaaniq, tuuperäst om ka “täüsmiihi kiil” poiskõisi jaos tähtsä ja uhkõ asi. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Sääne ilmakõrd tuu demokraatia omgi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Sääne ilma perrä küttepuiõ ostminõ olõ-i Filingu Valmeri jutu perrä mõistlik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sääne imelik pois’kõnõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne jutt um aga mitmõh mõttõh targõmp ku Galileil). http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Sääne kasv oll' võrrõldõn tõisi Õuruupa riikega peris hää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sääne kolmnukk ΑΒΓ konstrueeritäs nii, et joonistõdas tsõõrjuun Δ keskpunktiga A ja tsõõrjuun Ε keskpunktiga B, nink kolnuka kolmandas tipus Γ võetas noidõ tsõõrjuuni lõikõpunkt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Sääne meelenpidämine võtt' tä peris silmi pühkmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Sääne, midä olõ-i häbü tõisilõ pakku. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
Sääne miis tä joq oll, et naisiga jahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne muutus mõtsa pääle kaemisen om hää. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Sääne naistõrahvas, kel enämb olõi kuurõivit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne, niguq om ilm katripäävä, om tä tõtõstõ ka küündlepäävä (2. radokuu). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Sääne njuueidsilik märgotus, et uma maal kasunu süük` sobis organismilõ kygõ parembide, liigus jo ammuq ökosakslaisi pääkeisin, mille sys mitte tuud turu hoitmisel tarvita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Sääne oll' ka tükü nimi. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Sääne oll tuo asi ja olõk, kost kõik vana ao halli tõbõ tulli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sääne oll’ olokõrd 20. aastasaa algusõn. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Sääne olõminõ oll’ jaanipääväni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Sääne om elo miiq maal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Sääne omgina mu tiatriarvustus. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Sääne omgiq ilm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne omgi rahvusvaihõlinõ tüüjaotus: rõivas koetas valmis Aasian, a kasumist saadu rahaga lätt puuti Soomõ inemine. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Sääne om väiku sissejuhatus III Uma Pido mõttõlõ ja olõkilõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Sääne pervealõnõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne pümedüs om parandamadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Sääne püürüs oll’, tuuga segäsivä jahu sinnä sisse. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Sääne rahvusvaihõlinõ palkhuunõ ragomisõ oppus oll’ Moosten joba tõnõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Säänesamanõ mõhk , säänesamanõ leevälapjo ja säänesamanõ ah'oluud , kats vihta varrõ perrä kokko köödetöq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Säänesama om lugu ka seto keelega, midä om murdõuurmisõ praktikan lõunaeesti Võro murdõ ütes osas peetü. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
"Sääne see lugu oll." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Säänest asja tulõ hoita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Säänest es tiiä mõtõldagi! http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
"Säänest fenomenni niguq Eestin võrokõsõq, ei olõq ma Ungarin nännüq." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
Säänest inemist ei murra rassõl aol tyyldä olõminõ ega sekä tuu tsolk, miä telekast-Internetist kaala tulõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Säänest juttu muidogi kiäki usu-ei. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Säänest kiräpilti loetas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Säänest konkurssi tetä-i edimäst kõrda – inne tõist võrokeelist laulupito kõrraldõdi niisamatõ konkurss ja töid tull´ tuukõrd 17, minkast katsat ka 2010. aastagal Põlvan olnu II Umal Pidol ka laulõti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Säänest kuradi kaitsmist omma nä vällä mõtõlnu!» es hoia Reino hinnäst tagasi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Säänest lillimett and otsi', midä kogosõ' nuu' mehiläse'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Säänest nähtust kucutas verevüstümises (punanihkeks)). http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Säänest näi, nigu olõ-õs viil inne nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säänest olõ-õi viil kunagi kuulnu'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Säänest om hõrrõlt, a om. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Säänest paikapandmist kutsutas välläseletämises vai ärqseletämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
«Säänest palgitüü oppamisõs paslikku, mitte väega laonut hoonõt om peris rassõ löüdä.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Säänest pilti kaien om inemisel parep tunne ku kaien pilti, koh nii ole-i. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Säänest sigimise viisi kutsutas sugulidsõs sigimises . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Säänest suurt aita olõ õi meil Räpinäl kotoh kunagi olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Säänest suurt jagamist oll vähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Säänest torrõt olõ-i ma inne nännü ja selle jaga tuud Uma Lehega,» selet’ Timo ja saat’ meile pildikese kah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Säänest tõist nimme olõ-i Eestimaal, sjoo tähendäs harjust vai jyyforelli. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Säänest ummamuudu vastutust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Säänest uur'misharro kutsutas lokaalanalüüsis ja tuu kasus vällä algõbralidsõst arvoteooriast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Säänest verejuuskmist om rassõ muido kinniq pandaq, kui et, seeni kui arsti abi mano saa, päkäga ehk mõnõ väikese ja kõva kokko murrõt pakso nahatüküga, miä pääle köüdetäs, elosuun päält puult haava ehk, selgembähe üteldä, haava ja süäme vaihõl, kokko pitsitetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Sääne «teletegemine» oll’ mullõ vahtsõnõ asi. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Sääne tsiku mano süümä, tsiku mano magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne tulõmus saa-i kuigi yigõ ollaq. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Sääne tunnõh tulõ ka' Irboskah mäki viiri piteh kjavvuh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Sääne tu omgi - torm. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Sääne vaba mängmine ja vigurilidsõ näütemängu miildüse esieränis latsilõ ja nii omgi puul näütetrupist latsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sääne vaenõ talokõnõ oll ja käänd sinnä hobõsõ muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääne vald saa-i üttegi suurõmbat asja ette võtta ja tõisi valduga ütitsit projekte tetä: riik api ei anna, umaosalust olõ-i koskilt võtta, eski 5000 krooni saamisõga om hädä! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Sääne võimalus ummi niite kõrdategemises om kah egälütel olõman. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Sääne ümärdümis-vabahelükokkokõla omgi üts ungari keele esiqeräliidsi juuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Säänsit lausõit õks kirotatas. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Sääntse as’a võit no arq anda! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntsega mynõq kääväq viil lavvakerkohe kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntse inemise miil om tävveste virgõ ja puhas, tä om saanuq vabas sansaarast ja joudnuq nirvaanahtõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Buddha
- “Sääntse jah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntse kvandi energiä om vastavidõ energiänivoodõ energijise vaih . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvant
Sääntsele edenemisele kaemalda oll' Mozart iks veidemb ja veidemb rahol Salzburgiga ja pruumõ iks inämb löüdäq tüükotust muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sääntsel pääväl saavaq joq hääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntse nal’ajutuga andas hopõn poissmehile kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntse nime ollõv torn muistõ saanuq tuuperäst, et ku kell lei, ollõv üliopilaisil olnuq veeränd tunni aigo loenguhe minnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Sääntsen segädüsen oll' türkläisil lihtsämp Ungarilõ kallalõ tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sääntse näi_ks ma imme ilma pääl: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/22.html
Sääntse paisumisõga üten käüväq valgus , kuumus, korgõ rõuhkus ja kõva helü nink tuud kutsutas plahvahtusõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lahkja_ollus
Sääntse põhimõttõ perrä om eesti rahvalaulõ vällä annõt ildampagiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sääntseq helüq saavaq sünnütetüs hõngutõmbamisõ läbi kurgusõlmõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hel%C3%BC
Sääntseq kotusõq ommaq: käevarrõ päälmätse jao külen sisemätse poolõ pääl õkva künnärpää jaku ja kanglaalotsõ vaihõl, kubõhiste kottal puusaluud vasta, kindre tsälgan, kindso sisemätse poolõ pääl timä edimätse ja tõisõ kolmandiku vaihõl pääl puul põlvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elosuun
Sääntseq mõistõq niguq " arv " vai " geomeetriline kujond " tekküväq tuust, et oll' vaia asjo üle lukõq vai mõõtaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Sääntseq närviq lääväq süämehe , suuni külge, täü sisse ja siidmise riisto sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Sääntseq ommaq näütüses: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Sääntseq ommaq näütüses 0,1010010001..., (pii) ja ( kruutjuur katõst). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Sääntseq vanõmbaq inemiseq, kel määnest kotust es olõq ja mõisahe moonamehes ka taha-as minnäq, nuuq elliq talo sannan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Sääntse saada arq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Sääntsest noq taha-ai!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntse verejuuskmisõ man tulõ veri tsilgaviisi ehk ütelidselt tsiriseden haavast vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verisuun
Sääntside eloliisi ( eläjide , kasvõ vai tõisi) lihiq jagonõsõq katõs: üteq elolisõq loovaq üttesorti sugurakkõ ("munarakkõ"), tõõsõq tõistsorti sugurakkõ ("siimnerakkõ"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sugu
Sääntside näütüses või tuvvaq tegosõna olõvigu kolmanda käänüse, miä või ollaq kas s -lõpuga vai ilma lõpulda: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Sääntsiid asjo ei saa külh hääs kittä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/inne.htm
Sääntsin arvovallon ommaq eloniguq, miä ommaq tervidearvõ muudu ja midä kutsutas algõbraliidsis tervisarvõs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Sääntsit kirju lõigati ka puu sisse. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Sääntsit nimitetäs kavvõdõhõ nägijäis ehk pikä nägemisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4gemine
Sääntsit nimmi kutsutas kuupäivis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kallendri
Sääntsit päivi om õgal kerikul esiq aol. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääntsit viise kutsutas hulgaarvangis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Säänä katusõhari sai illus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Säänä oll' kisõlavvakatusõ katmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Säänäst samma muudu nigu otsapalgikiq panti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sään’dse mustaq inemiseq musta veregaq, nigu puul’ vanaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sään’e mägi, ei üle, ei üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sään’e suunõ kotus ol’l, syss õkva joostõh mindäss, nigu kõhnõmbil an’d takah minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sää oll kolq tiiharro ja oll laud ka lüüd tii pääle, et ku lääde hüvvä tiid, jääi hobõst, kurra tiid, syss jääi hinnast, keskelt, syss jääi üttegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sääsk ja parm lännu tüllü ja suurustenu, et kumbas änäp väärt om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Sää timä jälgi pääl om pallo tõbitsit terves saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõa aig palutedi ar'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Sõa-aigsõst Tartost mäletäs Hilda nälgä, pommitamist ja inemiisi üttehoitmist. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Sõa aigu oma taiva värä' vallalõ. http://www.setomaa.ee/
Sõa aigu purutõti kõik tuo talo, kõiki honnõhtõga maatasa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sõa aigu tapõti ka tuo perremies arr, a tuo oll Pihkvahe Troetsahe sisse saatnu nuo kirä, nii et õks elo elleh kiäki tuo varandusõ kätte pidi saama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sõa aigu võeti sis kerigu kelli jaq noist tetti suurõtükü kuulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõa aol, 14. põimukuu pääväl 1944 sai juhusligust pommikildast hukka Augusti imä Katri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Sõa käügin võeti sõaväkke üle 100 miljoni inemise, miä tege tuust kõgõ aoluu kõgõ suurõmba sõa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5n%C3%B5_ilmas%C3%B5da
Sõaliin läts' Paidõ iist alla Võrtsjärve pääle, Võrtsjärvest käänd' üle nuka ja läts' Pärno lahtõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõaliin tagasi Viromaad pite, vaindlaisi kätte sattõq Kohtla-Järve , Jõhvi , Rakvere , vaindlanõ tull' ligi Tapalõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõa lõpon olliq Eesti väeq Riia värehti pääl, agaq tetti leping, et iks Riiga sisse ei toheq minnäq, et tuu olõs väega jälle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõa lõpon tapõti, vägistediq vai kiudutõdiq sunnitüüle umbõs puul mill'onat ungarlast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõa lõpon vallutiq Nõvvokogo Liido väeq Ungari ja Ungarist sai Nõvvokogo Liido kommunistlik satelliitriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõa lõpos tunnistõdi Ameeriga Ütisriike sõltumatust Suurbritanniast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_vabahuss%C3%B5da
Sõa mattusid sõa mattusid om küll selle mõtsa jaon küländ tunda aga risti ei ole koski nättä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sõamiihile tetti lõunasuppi välikatlan hoovi pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Sõamiis ja timä umatsõ Se 1888 (H. Prants) Vas, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1600
Sõaministrile allus diviisiülemb, diviisiülemb omgi ülembjuhataja ja nii edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõandus om inemiisi tegemisala, mink tsihis om hindä ütiskunna hüvvüse ja maa kaitsminõ ni võimaligu vainlasõ hüvvüse ja maiõ hindä alaq saaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5andus
Sõan tapõti üle 70 miljoni inemise, noist inämbüs olliq eräinemiseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5n%C3%B5_ilmas%C3%B5da
Sõa päämiidsis põh'ussis om üteld or'andust, Lõunõ majanduslist maahajäämist nink tävveste esiqmuudu mõttõviise ja ütiskunnakõrraldust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_%C3%9Ctisriike_kodos%C3%B5da
Sõariisto om nii väega lihtsit (kasvai kivi vai kaigas) ku väega keeroliidsi (nt. aadompomm). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5ariist
Sõariist vai vääs om riist, midä pruugitas sõan , et vaindlasõlõ vika tetäq vai hinnäst kaitsaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5ariist
Sõategevüs lõppi vaihõrahuga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_s%C3%B5da
Sõa tõõnõ jago tull' keväjä, ku Verevä väe komandöriq saiq Lenini ja Trotski käest kõvva võttaq, et kurat, egal puul olõt võidukaq - Verrev armee oll' joba piaaigu Varssavi ala joudnuq ja Läti oll' pia tävveligult verevide käen - ja tan tsuhnaaq leiq teid Eestist vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõaväega ei olõ kellelgi plaanin hinnäst köütä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sõaväeromaanõ sari: http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Sõavägi ka üteh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Sõavägi oll' jaotõt kolmõ diviisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõavägi oppas koton kah kõrda nõudma Poissõ meelest es pidänü aoteenistüst är häötämä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Sõavägi otsõ kõõ mastõra läbi ja õs lövvä ar kostki tuud miist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõavägi tul´l Petserehe mastõrahe ja näksi sis tuud püha miist takah otsma, a tuu miis ol´l rüüvlil ar võõdõt ja ar matõt maa sisse, sinna Petsere mastõrahe mäe sisse uustõ ja ol´l üts pühäne ette pant. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõa ülemb, kes kullavoori juhataja oll, käsk mäe sisse suurõ keldre sugutsõ, nelakandilise havva kaiba, ja sinnä kannõti kõik kuld sisse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sõbrakene, mul olli ka täämba pahandus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Sõbrakene, näet sääl võsu veereh, tõisist lambist eräle, om üts illos valge oinakene, lase, maa lää tuo tema ärr, meile söögis.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõbralik vahekõrd S'aksa sõaväega Eestin kest' kuu aigu vaivalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõbral määnegi narmas olle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Sõbrana om ta veiga truu ni tugõv – timälõ või kõgõ luuta’. http://www.zetod.ee/set/zetod/jalmar
Sõbrapääväs tei sõbrulõ 20 lehekülega raamadu, kon olli õnnõ luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Sõbrapäävätort," kommõntiir` tä naarulidsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Sõbraq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbraq lätsi üte poolõ kala pääl tüllü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbraq naksiq ut's'utama, et sa noq säänest võtat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbra ütli, tul miqga pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr Lõbo Ragner kõrvaltarõst – timä om palkmajamiis ja -uurja – soovit’ egält puult tuu jälle öko-sõna är jättä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
«Sõbõr avit' projekti tetä, sis sai umast mano pantus ja võlgu võetus,» kõnõlõs ettevõtlik miis'. http://www.els.ee/index.php?page=108
Sõbõr ja imä jalq tänitiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr kai arq, et pääluu ja siivoluu om arq süüd ja ütel kaupmehe naasele, et ma nüüd muud ei taha, ku noidõ päid süvvä, kiä siih ommaq söönüq ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr kai tsirgul kura siivoluu ja päälae kaq arq üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr kutsõ Kalõvit Suumõ tüüle, plaatõ saina pandma, a tuud tüüd es riski Kallõv võtta: http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Sõbõr, mis sul viga, et sa nii murõh olt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõbõr ol’l rahu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr tahtsõ minnä tarõst vällä, a sugulasõq ei lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõbõr ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõda Habsburgõ impeeriumiga kest' 8-aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõda häöt' üle 60% Ungari majandusõst ja väega hulka inemiisi sai hukka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõda jo tulõ takah, ar tahtva tappaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõda kuulutõdiq vällä tuu pääle, ku 28. piimäkuu pääväl 1914 tapõti Sarajevon Austria ertshertsog Franz Ferdinand , nink tä kest' 11. märtekuu pääväni 1918 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edim%C3%A4ne_ilmas%C3%B5da
Sõda lõppi Iraagi väki vällälüümisega Kuveidist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lahes%C3%B5da
Sõda lõppi Põh'a-Vietnami võidoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vietnami_s%C3%B5da
Sõda naas' pääle, ku Nõvvokogoliit rünnäs' 30. märdikuu pääväl 1939 kell 8.30 sõta kuulutamalda Soomõ Vabariiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talv%C3%B5s%C3%B5da
Sõda nakkas Pet´sere pääle tulõma; ku nakkasõ tulõma, jääseq pümehhest, nakkasõ kodo poolõ minemä, saavaq sil’mäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõda om katõ vai inämbä osapoolõ sõariistoga võidõlus, midä hariligult peetäs tuuperäst, et saiaq võimo määntsegi maa üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5da
Sõda sai vaivalt alata ja edimädsel keväjäl oll' joba Eestil nii merelaivastik ku Peipsi laivastk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõda um välähn! http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõdiva poolõ tsiht või ollaq saiaq hindä kätte võim riigi vai piirkunna üle, saiaq umalõ piirkunnalõ sõltumadus vai muutaq valitsusõ poliitikat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kodos%C3%B5da
Sõdivaq riigiq olliq jagonuq kattõ liiri: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edim%C3%A4ne_ilmas%C3%B5da
Sõglaq käkitäs ka arq, muido saa pal'lo kärbsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõglast iks söödi, sõglast joodi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/44.html
Sõg[y]l olli_ks tuu neio põlvõ pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Sõgõhus om nägemise puuduminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5g%C3%B5hus
Sõidame eiläst õnnõ ja õnnetuse kotust kaema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Sõida minno veidkest maad! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõida mõtsa pite, illos tii, a äkki tiil ots. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidat mede kandin bussige või läät puuti: inimese kõneleve üitstõisege võru keelen nigu ludin. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Sõidime vele saaja. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/36.html
Sõidimiq sajagaq kodo, siiäq Lõkovahe – esä ol’l tanomihe ol’gigaq tulõ tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidimi sõs Vahtsõhe-Kuustõhe kalla püüdmä. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Sõidi ojakõsõ mano, säält võtiq rahha, kuldrahha ja hõpõrahha, kupal’lo näile vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq jalq kaupmehe müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq, kooniq tul'l talo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq kuuõ tütre paaba poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq mõrsjakodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq nimäq mere läbi ja kyik kotusõq maailma läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq päävä läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq sinnä pulmõ ja sääl võeti ilosahe vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq üle järve ara otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiq ütte liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidi syss kuninga poolõ ja naksiq pulmõ pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõidiva sys kolmõgeste asja kaema. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Sõidoriista või liikma pandaq moodor (nt. rong ), inemine esiq (nt. jalgratas ), elläi (nt. hobõsõvankri), tuul (nt. pur'olaiv) vai muu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5idoriist
Sõidoriist om inemise ehitet riist sõitmisõs maa pääl (nt. auto ), viin (nt. laiv ), õhon (nt. linnuk ) vai ilmaruumin (nt. tähelaiv ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5idoriist
Sõidu iist piä-i midägi masma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Sõidu luu(o)k pandas muro pääle otsõga' maa pääle maha ja poiss piäp alt läbi minemä, nii et tä kõgõ minemise ao hinnäst ütsindä jalgu pääle toetas ja luu(0)k küüdse otsõ pääl sais. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõidutsõõr : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Sõiet sa mu säitse poiga! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/84.html
Sõimas rumalas, et ta ütte tühjä sõna eest nisugutse kalli tekki ärä and. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sõimatas kaq tõist, et ah sa võhlukihä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
10.00-12.00 - Sõira, leevä, piiragu, ollõ, hans´a, veini vastavõtminõ võistlusõ jaost küläkeskusõ man. 11.30-12.00 - Leelokoori’ kogonõsõ’ seto lauluimä kaldõh. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Sõira, leevä, piiraku ja joogikraamõ (õlu, kodovein, hansa) vastavõtminõ ni kokkuost meistrivõistlusi ja kuningalaua jaos om 07.08 hummoguspoolikul kella 10 ja 12 vaihel vanah laagri sööklah. http://www.hot.ee/setokuningriik/uudised.htm
"Sõiraq, sõiraq S'aar'okõnõ piimä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sõiraq, sõiraq Saar'okõnõ surma!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit' edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit' katõ pääga vanahalv üle silla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit' kolmõ pääga vanahalv üle silla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit' kooni ulli vele mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sõit' timä sis ka Petserehe ja sõit' õkva kloostrivärehtist sisse ja sõit' sis kerigu poolõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõit arq klaasi mäe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit herr kuuõ hobõsõgaq, kuus pinni juusk iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit jalq nigu hõpõ hel’käs ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit jal tagasi, lätt arq kodogi, nigu kiäki ei tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit ja sõit, aga tiil ei tulõ otsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Sõit, kai, es julgu müüdä naada minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit kuninga liina viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit kyigist möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit kõrvmaist [kõrvalist] teed mõtsa ja köut oma hobese mõtsa puu külge kinni. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitma jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit mäe otsa nigu kirgeles ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit müüdä, nigu tõõsõqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit, niq läts sinnä, kohe kutsuti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitnu õige kauva aigu ja saanu üte torre [toreda] maja ette. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Sõit oll` pikk ja rahulik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
“Sõit” pantu teksti bussisõiduluulõtuisi mano. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Sõit`sis jäll’ mõrrs`ä kodo, a’ lää äs peräle nii, jät`t` poisi hobõstega sinnä lähkohe mõzza, käs`k` sääl uota, nikavva ku tagasi tulõ, a’ esi rek`k` hinne sandikeses ja läz`mõrrsa poolõ üömajalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõit syss pruudi poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit syss timä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitsõ kuningas suurõ, uhkõ tõllaga laulatustõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitsõmi Ess-suuhu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Sõitsõmi puultõist tunni kavvõmb ku minevä-aasta, Tamula tsõõr viil pääle,» ütli maratoni 12 tunni ja 14 minotiga läbi sõitnu Koha Priit (39) ja Raul (35). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sõitsõq kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitsõ timä sin’näq ja Karnil tul’l täl’le väreh’ti pääl vasta, leib ja võt’mõ tal’d’rigu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitsõ üle Rõngu silla , lillipoo, elleroo : http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõit timä tõõsõl pääväl jalq läbi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitva edesi, - kulõq ta om kolmõ vooriga ar juvvaq, võtami jal ruuht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitva edesi, kut’s’ar üt’les, et kodo olõi inäb kavvõh, vaia ar kolmas vuur’ ka võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitvaq kats kaupmiist müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitvaq, niq imä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitvaq pala maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitvaq, sõitvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitvaq tõõsõq müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
11 Sõit vällä buss Võro kerigu mant (NB! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Sõit vällä, nigu õks üldäs, et kuu kukruh, päiv otsa iih, välgäs’ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõitõ, raamatidõ, tiinjide pidämise ja latsi koolitamisõ pääle kullu pall'o rahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sõit’ enne ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ hõpõ hobõsõga puuldõ klaasi mäkke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ jalq sinnäq muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ kolmat kõrd veli kotost arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ kooni ulli vele mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ kuningas sinnä ja küsti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ kyiki hobõstõga Pühä-Maarja kerikohe sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ kõrraga klaasi mäe otsa kuningatütre mano kuldhobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ mere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ müüdä, es lää kaq juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ rikka kaupmehe poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ timä uma mõrsja poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ tõisilõ järge ja jalki ütel niisama muudu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ tõistõ järge, tõõsõ es panõ tähelegi, et kes ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ vasinõ miis vastsõ hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõit’ veidkese vasitsõ hobõsõga klaasi mäkke, es jõua kaugõlõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõja ajal Kalma mäe kaldal oll nii pallu tapetuid ja surnuid, et veri juusksõ mäest alla ja sinnä sai hää suur tiik. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Sõkõsikal köüde tõse silmä kinni, nii et midagä nätä’ oles-ei. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Sõkõsikk küsüs: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Sõkõs jäämisel võivaq ollaq füsioloogilidsõq vai neuroloogilidsõq põhjussõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5g%C3%B5hus
Sõkõ tiid parembide. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Sõle anna tsõõrijäle, elleroo, elleroo . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Sõlgi_ks oll´ tuu sõgla perä pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Sõlg om latsõ rinna pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Sõlg sääl mere keskella, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle . http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Sõlgusõpuuq olliq sagaridõ sisse raot jaq puupulgaga kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
1920 - Sõlmiti Tarto raholeping Eesti Vabariigi ja Vinnemaa vaihhõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/2._radokuu_p%C3%A4iv
Sõmmõrpalo valla Osula küllä intervjuud andma tull’ tä väikubussi RAF Latviaga, määndsega Vinne aigu marsruuttaksot sõidõti. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Sõmmõrpalo vallast Liinamäe mõisast asunigutalo köögipõrmandu alt tull’ vällä tarõsuurunõ kivimüräk. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Sõmmõrpalo vallavolikogo liigõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Sõna 'filosoofia' om peri kreeka keele sõnost φιλία ja σοφία , minkast edimäne tähendäs armastamist vai sõbralikkust ja tõõnõ tarkust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Filosoofia
Sõna' oli säntse: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sõna' üldäs, sis loetas kolmkõrd Meie essät pääle. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Sõna antropoloogia tulõ kreeka keele sõnost anthropos (inemine) ja logos (mudsu, tiidmine, uurminõ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antropoloogia
Sõna apartheid om perit afrikaani keelest ja tähendäs eräldeolõmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Sõnadelt tegudelõ..., Sai sõs Talliina pudsu jalgõit pühitu ja maale kolitu. http://mulje.ee/unitsiga
Sõna gypsy inglüse keeleh näütäs Egüptüse inemise pääle, a säält nääq peri olõ-õiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Sõna ja keele väest. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Sõna jõud om väkev, tuuga pandas inemiisi mõttit raamõ sisse. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Sõna " kaivand " ütles laulik pea nii välja, pea aga ka " kaivõnd". http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/38.html
Sõna "kii" tähend' vanavinne keelen suurt keppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Sõna köüt kinni, sõna päst priis. http://www.setomaa.ee/
Sõna küberneetiga tulõ kreekakeelitsest sõnast, miä tähend' laivajuhtmiskunsti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCberneetiga
Sõnaq ja näide märgoq seto rahvajuttõ man. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Sõnaraamadu märksõnon ja muial, kon hädäste vaia, pruugitas korgõndusmärki (ülespoolõ nuul ˆ ) õ all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Sõnaraamat om teedüsteos, kohe ommaq kuuduq määntsegi keele vai keelekujo kõrdapiten valituidõ, hariligult tähistüjärekõrran annõtuidõ sõnno tähendüseq, tõiskeelidseq vastusõq, näütüslausõq vms. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5naraamat
Sõnaraamatu kokkupandmise iistvedäi Alli Laande ütel, et oodap väige inimeste ettepanekit, mes sõnu ja miandsen kirjaviisin oless vaja viil manu panda. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Sõna seen i perän jääs j märkmäldä ( vaia, saia, kaiaq, saiõ, kaiõ ), vällä arvat tegijänimejakun -ja/-jä ( nägijät, tegijil ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Sõnast tülü, kibõnast tuli. http://www.setomaa.ee/
Sõna televis'uun om hübriidsõna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Sõna thai (ไทย) tähendäs tai keelen 'vaba'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Sõna "tsunami" om perit jaapani keelest ja tähendäs lainõt või lainit sadaman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsunami
Sõna tulõva suunukast vällä, a neo omma alla käünü nigu kraadihariduski! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sõnavara poolõst om võro kiil põh’aeesti keelega kõrvuisi kaiõn peris esisugumanõ. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Sõna või inemist ülendä, a sõna või ka inemist alanda, tetä timäst jalamati. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sõnavõtmisõq: http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Sõnavõtmisõq: rektri Hollo Agu, pääkõrraldaja Näki Silver jt. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Sõnavõtmisõ soovi pallõmi registriiri saman paigan joba 2. juunis. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Sõna wiki wiki om peri havai keelest ni tähendäs 'kipõ'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Sõnaõigus tan majan om meil mõlõmbal. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Sõnna "iho" pruugitas sakõstõ ku om juttu vällänägemisest, tervüsest vai surmast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iho
Sõnno es loeta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Sõnnoga om väega rassõ seletä, määne vaih om poodileeväl ja leeväl. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Sõnno ikõ: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_13_laul.php
Sõnno muutmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Sõnno perrä sorditas vällä kats parebat sõnolist. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Sõnnu om vaia hoolõga tähele panda innekõikõ tuuperäst, et kõik vällä üteldü sõna jätvä jäle. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sõnnu võit nätä, kullõlda, hamba all prõgista – maitsa, nuhuta, sõnnuga võit mängiskellä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Sõnolisi võistlus olõ-õi koorõ võistlus, tuu tähendäs, õt hinnata-ai koori, a sõnolisõ laulu ja sõnno. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Sõnolisi võistlus om seto leelo võistlus, hinnatas laulu, mia om teema perrä tett vanna muudu seto laul (salmikõisi, riimih laulu ja pille võistlõmma oodõta-ai). http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Sõnolistõ võistlus: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Sõnolitsõ': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Sõpruga om õnnõ rassõ aoteenistüse aol jututeemasit löüdä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Sõpru käü müüdä, a kiäki timäga juttu ei aja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sõpru lätsi saatma." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõpõr sõbra kaadsa' kuur. http://www.setomaa.ee/
Sõrmi avitasõq nimäq, kui midägi võetas, haardas, kinniq peetäs ja kobitas, varbit toetasõq nimäq saismisõ ja käümise man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BC%C3%BCds
Sõrmoga kai, kyik inemiste pääq pantu sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Sõrmus olli_ks tuu sõlõ tele pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/17.html
Sõrmus ol’lgi sõrmõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmus sõle telle otsan, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle . http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Sõrmus sõle tel’le otsan, kii-kiigäle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Sõrmus sõlõ silmä pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Sõrmus tuu su tütre ka ar’a! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmusõq vaeldõtu ja kattõ miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmusõ vii ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrm vai näpp om käe osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5rm
Sõrmõkõnõ verine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmõkõsõ puhtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõrmõ panõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Sõs Karnila lammõs' kirstu tagasi ja ütel', et ma' no inne tulõ-õi üles, ku mäevärehhist nakas alavärehhihe veri juuskma, ku nii suur' häda om jo'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõs aga tulliva kõrraga mustasaalitseq. http://seto.ee/category/jutuq/
Sõs ajastaja peräst läts tuo esä tuod tied opiteh, nu sõs lätt timä ni tulõ ka üts tuvikõnõ vasta, sõs tuo lõi hinne vasta maad, ni sõs sai timä tälle umas pujas ni ütles tõnõ, et kaeh, ku sa sinnä tult, sõs olõ ma ka jäll tuikene, sõs ütles et sa kae ku meid tarrõ viijas, sõs kui meile terri ette visatas süvvä, sõs ma iks käänä hinnäst kõ su poolõ hannaga, ni sa kae, kiä käänd, tuo olõgi ma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs and kotoh timä tütrele kätte, et mine jalotõllõ ni jooda tedä, sõs läts tuo tütär, võtt timä suitsit piteh kinni, vei mere vierde ni nakas juotma, a tuo täkk oll täüs ramsa ni painu us täll kaal kuigi vie mano küünü üs tälle vett kätte, ni saa as muido, ku läts timä timäga süvembähe, a sõs räpsäs tuo täkk hinnel päitse pääst ärr, lei hinne vett vasta, ni sõs sai timäst kusk, ni ütel viel timä esi, et havvõl kuskõ hannast haarda, a tuo tütrek juosk kodo esä mano ni ütel, et mis nu saa tätä, täkk läts ärr käest kusõs, ni sõs sai tuol süä täüs ni juosk esi ka mere vierde, lei hinnäst merd vasta ni sai havvõs, ni nakas kuskõ takah ajama, et ärr oll lubat jo nii, et muuudgu hannast mõidsõ võtta, a pääst es tohe puttu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõsar: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sõsar Hilda kuuli kah noorõn iän, 1931 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Sõsar Meelika tull’ Võromaalõ mitu aastat tagasi ja kõnõlõs joba peris häste võro kiilt, sul nakkas kah kiil suuhtõ saama. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Sõsaraq-veleq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Sõsar es saa vasta olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõsar jal' ütel muilõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Sõsar läits jälle armukese manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Sõsar läts vällä kaema: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõsar minu sõrme sei, kukkuu! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Sõsar nakas ikemaie: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõsar peab sõtta meil minemä! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõsarsaarini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Sõsar vellelta küsima: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõsarõ' õs laula' seto laulu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Sõsarõkõnõ ol'l lännüq taaha rehe taadõ, kõõ kumar'd' Pankjavitsa kerigu poolõ ja pallõl' Migulat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõsarõlõ pan’d’ käeq puuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõsarõni armahõni! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/10.html
Sõsarõ poig oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Sõsar ütel, pää ei olõ midägi tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõsat võtt vellele kõnelda: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Sõs elli egaüts umaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- Sõs esines paigapääline naisi rahvatandsurühm, kiä joba kõiki simmani alostusõs tandsma kutsva. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Sõs hall mees lubasi raha murõtsõda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sõs imä võt't pühüdse alt leeväotsakõsõ, sõs and egalõ ütele, nivõrra**** ku sai kellegi'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs istu ja kae veidükese ümbretsõõri, mõtlõ tuu pääle, kuis aasta joosul elu om lännü. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Sõs joudsõ maalõ ka Maie tütär üten väümehega. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Sõs jäi Priidulõ silmä väiku lehejutt Anonüümsist Alkohoolikist ehk AA-pundist. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Sõs jäll nakas tuo Alona ütlemä, et toogõ mu rõiva ärr, a nuo um ma mul üte karbi seeh, a tuokarp um kivi seeh, a kivi um mereh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs jäll ülti,et konas tuo jänes oll mõrrah, a timä ütel, et tuol aigu, ku haug kelih oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs jääs magama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sõs jääs väikumbas hirm, et tsill’okõnõ kuul põlitsidõ puiõ all kinni pandas. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Sõs kadunu ka ohvrijumal säält talult suutumasse ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Sõs kaet'e ku kohetus ärq oll' hapanoq, sõs naat'e leibä kastma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs kes inne leüdse tuu muna, sõs tuu sai kahjo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Sõski Wolfgang olõ-s väega õnnõlik tuu üle ja peräst Pariisist ärqsõitmist (26. süküskuu päiv 1778) piät' tä viil Mannheimin ja Münchenin iks viil luutõn välänpuul Salzburki tüüd saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sõski eski tuu rahakõnõ kullu väega ärq, ku ildampa tulliq rassõq aoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sõski es suudaq mongoliq ärq võtta kõvõmbit kivist kantsõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõski jäi Iraan hindäperi riigis ja tedä es koloniseeritä nii niguq timä piiririikega tetti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sõski kasvi rahva hulk sisserändämise peräst 17. aastagasaal neläkõrdsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Sõski, mis tõõsõ kihulasõ tuust huulva? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kihulashobune.html
Sõs kingit tütrikulõ pikk kuldkett. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sõski olli tal ää miil, et üten tulli Tarvastu vald, kes om muust Mulgimaast raasike lahun seisan. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Sõski sündü tuust käügist Mozarti üts suurõmbit liturgiliidsi töid missa C-mollin, midä edimäst kõrda kannõti ette Salzburgin ja kon Constanze laul'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Sõski tekkü Amsterdamin söögipuudus ja küttepuudus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Sõski tä es avaldaq piaaigu mitte midägi inne 1693. a. nink tävvelidselt ilmu timä tüü 1704. a. Samal aol Leibniz naas' uma meetodi kotsilõ töid avaldama 1684. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Sõs kohe korssnat tetä-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs ku inemise käest süvvä sai, sõs sai jäl' inemises tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs ku kodo jõusõ, sõs selet naasõlõ kah tood luku. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sõs, ku kõik üles ots, algas mäng otsast pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sõs, ku miäkit targõmbat tetä olõ õi. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Sõs ku puu ümbre lätt tsõõr lumõst vabas ja päivä omma joba plusskraadi, om kõgõ parõmb vahtrõlt mahla võtta. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Sõs, ku päiv mõtsa taadõ lätt, võetas Taivaskuan üles pidotuli. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Sõs kuq ruuvma naati, sõs tetti kelp kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs kuq taha-õs laskõ ärq mädänedäq, sõs tull' ärq parandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs käkke kass' timä rõivaq ärq ja ku kuninga tõld lähküle joud', nakas' kõvva appi hõikama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Sõs käve üts kõrd ümbre keriku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs käänd’ miilits ümbre ja foorist paistu joba verrev. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Sõs küsse susi, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sõs küsünü, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs laasiti timä ossõst ärq, tõmmati kuur mahaq jaq tetti paras sakar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs lubasi saekaatrimehe tuust uma firma kontori tetä ja kupli pääle viil platvormi ümbretsõõri kaemisõs (säält Hinsa mäe otsast näge ümbretsõõri kavvõlõ). http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Sõs lät mõsu häste puhtas. http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
Sõs läts jäll tuo turak vahtsõ hummogu kieli kaema, ni oll papikõnõ mõtsah käünü, oll siende lännü ni oll tõnõ jalgo piteh kieli sisse jäänü, ni tuo turak ka muudgu võtt ka tuo papi kinni, vett tiä kõgõ tuo papi pääle palvõs ni võtt tuo papi keelist vällä ni pes ni tapp tõist nikavva ku tappu tuo papp timä kätte ärr, ni sõs nõst timä tuo papi kodo, ni heit põrmadulõ maaha, nigu mürähti õnnõ, a sõs sai tõisilõ velile õigõ hädä, et nuo oll papp /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs ma kae, vast saa ar' tuu hopõn ka kullanõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Sõs ma näi, nigu olõs valgõ õhupall peris madalalt läbi aida hõl’onu, ussõst vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sõs ma nõsta iks üte nurmõ päält tõõsõ pääle. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Sõs ma sai arvo, et sääl omma mu väega vanno edevanõmbidõ jäle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Sõs ma ütle, et ega kõigin valdun säänest asja ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sõs minnu jälle oma tiid. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Sõs minti naid kaema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs minti tuudi kõotohkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs mi tundsõmi, kuis mi olõmi kõik üts pere ja üts rahvas, kos mi ajami kõik ütte ja samma asja ja meil om hää ollaq. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sõs mõnt avida viil kõrra-paar kuun tohtri manu Võrolõ vai kavvõmbahe. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sõs mõot' iraani kultuur nii Hiinat , Indiat ku Rooma riiki , nuuq mõotusõq jovviq eski Õdagu- Õuruupahe ja Afrikahe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sõs mõtsa pidi (= jakku), sõs olõ-õs puu kallis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs naanu kõrtsimehele kõnõlõma: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sõs naas [hakkas] Mari väega kahitsõma ni tunnist üles, kuis timä latsõ mõtsa viinü, et kiäki tiijäs-ii tuust [keegi ei teaks sellest], a nu oll väega hallõ, et poig oll sussõ [huntide] peremehs pant, ni et esi kah peräh kuulmist [pärast suremist] pandas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Sõs naas`tõnõ peräkõrd muilõ tänni: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs naas’ Tal’nast kah teedüst tulõma, et määnegi jama om vallalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Sõs naat'e kässiga kastma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs nakanu na süümä ja juuma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Sõs naksi nuo kohtu esändä tõist kõgõ suuga hagõma, et su jutul olõ õi määnestki tölko, sa ajat igaveist totrusi õnnõ, a seol mehel um iks õigo jutt, ni lubati ka mehel kodo minnä, a toolõ naasele ülti, et sullõ hotalõ olõsi hako henna ala vaija, sõs jääsi sul ta suu ahtambas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs näedi es', kuis kujonõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Sõs näimi mi ka inemiste leidlikkust, kes kost uma „vihmavarju“ löüdse. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sõs näütsi Paulilõ ja ku joba latsilõ julgsi näüdädä, sis latsõlats Lauli ütel’, et tä lüü nuu jutu arvutilõ, säält hää kaia. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Sõs nõssi sain egalt puult üttemuudu üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs nõstõti pikk külepalk pääleq ja raoti toolõ otsõ sisse keeleq, miä sündü jälq otsasaan'a ts'alga sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs ol'l no sullõ küük vai!... http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs oll' kõik tasanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs olli ää sääld¦s tappa neid. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi ööse man olõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Sõs oll jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
«Sõs oll’ seo peris suur hädä, selle et tah kandih olõ-i üttegi säänest seppä, kiä hobõst ravvutanu,» kaivas’ naanõ. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Sõs oll’ suurõs abis Vaaksi Even. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Sõs oll’ viil opireis Suumõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Sõs ol´l jo nii kõhn, et tütrik pidi üüse man olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs olõsi pidänü oppaja tunnistama, et ei tiiä, tuu või ime kah olla! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Sõs olõ-õs aknõq suurõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs olõ-õs inämp aigu otsi, kos sepä heng om. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sõs om aigu poigõl rahuligult pagõmistiid otsi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Sõs om kül kuu nelläkandilinõ (ku määnegi ilmvõimalda asi piäs täüde minemä). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
«Sõs omma mõlõmba mu poja,» nimmas Tiiu nal’atamiisi. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Sõs om mul meelen yts latsõ-iä keväjäne päiv, ku sannast lihha vällä tuudi ja yteldi, et nyyt om kyl valmis. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Sõs om mul meelen üts latsõ-iä keväjäne päiv, ku sannast lihha vällä tuudi ja üteldi, et nüüt om kül valmis. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sõs om na nakanu sääl oma palli pidäma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Sõs om oppus inglüse keeli, selle et huviliidsi oodõtas vällämaa rahvide hulgast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Sõs om tuu nigu nimme sanna palamapandminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Sõs oppsõmi, kes kohe minemä piät, kes vidä, kes pidurdas, kiä tõst kätt ja kiä jalga. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sõs pallõl' kol' üüd-päivä püha Maar'a iih jumalat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõs pand’ pinile kuuriussõ iin paugu kirjä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Sõs panti joba inemisenimmi kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Sõs panti sagarõq pääleq, tõmmati rooviga üle jaq katuss pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs panti talaq kõik puhtamas ärq jaq pääleq panti üts kõrd palkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs panti tõõnõ kõrd laudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs panti tõõnõ kõrd palkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs panti tõõnõ palk pääleq, nii et vara tull' õkva samblõ pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs panõ pajamulgu vai sääntse kõik kinni ja lasõ sann saistus tükk aigo. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Sõs peremehel karanu heng täus ja ütelnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Sõs peremiis andsõ tallõ väidse otsast leibä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs pidä lämmind sisehn ja sõs jää-eiq lahkit vahelõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs pulmah pidi nõid olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs pääle tuo lätsi nimä naasega mõtsa rahalõ perrä ni ku lätsi näi oli tie pääl pliini maah, ni sõs ütel naane, et kaegõ nu kulla rahvakõnõ ”tie pääl umma pliini, kost nu neo umma siijä saanu koh, a tuo mies ütel, et vetä nu iks siist um pliini pilv üle lännü, vett Jumalõ teno, timä um nu mi vierde ka neo pliini pilve saatnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs päälmädsel kõrral panti tüveq üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs riidi nädäli peräst minti jäl Petserihe tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sõs rooviti katus ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs saa joba käändäq valla 3 moodori kinnitüspolti ja moodori maaha võttaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Sõs saat süvvä' kah, ku kõik asi kõrrahn um! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs saava kõik viil uma silmäga üle kaia, kuis tuu ilma tiildä sõitminõ käü. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Sõs saa-õs kosõq inäp kohe ärq minnäq es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs sai Priidulõ selges, et hirmsa joodigu elo või viil 20 aastakka edesi minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Sõs sai alla 13a viil aiga sanna minnä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Sõs sai soldanel hää miil, et joba ütskõrd pässe timä tuust vägüse viina juumisest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Sõs sai talumiis suurõ tasu tuu iist, et puja' är pääst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs sepp ütel, et : http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sõs `siande pulk olli, üits tina pulk. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Sõss imäp õs olõ üüd, tul'l' küll kül'li pite. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sõss joq naati kaema, et üts pühä miis om koolnu, a koh om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõss jäll pei mõnõ puulba õdagu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõss kiä lähä õs Pihkvalõ, tul'l' kodo, kiä lät's Pihkvahõ noo läitsi jalaga ar' Pihkvahõ ilma risteldä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sõss lätsi Logosavitsa, sõss sääl ol'l'i üüd. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sõss ma õdagu sei. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõss nakas tä tarõ ussõ pääle pes’mä vasaraga: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõss nädäli peräst tul'li risti' tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Sõss paluti räüsä eest. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõss pühä Maar'a innõ õks käve ku tä maa pääl ol'l'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
- Sõss tulli vällä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõss tuudi nos’sel’kidega Jüri t’s`ässonast, viidi Jüri üm’bre t’s`ässona. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõss võt’t timä, vanamiis läts arq, võtt timä vaadi kan’dli ala ja läts essä-immä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõs sõitsõ Maie vahmiil päält pikkä talvõ maalõ keväjäpühhi pidämä. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Sõs sõitsõgi sääl uma sprindi är ja viimädse kotusõ vällä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Sõss õks pei. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõss ööse väega pallõldi jumalad. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sõs tahassi istu ütidsele tsõõri ja kõnõlda pia otsa saavast aastagast: miä ja kuis võrokõisi as’a ajamisõn edenenü om? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
"Sõs tahat, et ma koole?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Sõs tahetas ka meile küllä tulla,» arvas’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Sõs tett'e kohetusõlõ servite hää käega rist pääle, katõt'e mõhk kõvastõ rõõvastõga kinniq, pant'e oigõmpa kotussõhe, müürü vai les'o viirde hapnõmma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs tett'eväq käeq kas vii seeh vai hapnõpiimä seeh likõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs tetti paras laud ette jaq tuud tougati ette jaq iist ärq kuq vaja oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs tett` muuseumit ja ma` oll` oppaja` ja kuigi ni tuu huvi tull` A mu vanaimä ütel` külh mullõ ni, õt „kas sa olõt ülikoolih kõ`õ ullimp, õt sinno just Setomaalõ saadeti vai?“ (nakas naarma`). http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Sõs tetäs tuud iks uvvõstõ ja uvvõstõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sõs timä pahasi ar', lammõs' kirstu ja ütel', et ma inne ülest ei tulõ', ku repist nakkas jo veri üles nõsõma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõs tiä muiduki tul'l uma länikuga', söögiga'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs too andsõ egal aastal kolm poiga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Sõs toss läts' säält vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs tul'li' lõunallõ mäe otsa. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs tull' Berliinist käsk, et mitte määnestki Eesti riiki ei olõq kunagi olnuq egaq saaqki olõma ja Eesti sõaväke ei tohiq tunnistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sõs tull' 91 aastakka Osmannõ valitsõmist, mink joosul Eger oll' türgü valitsõmisütsüse vilajeti keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Sõs tulliq Iraanin jälq võõra võimo (Gaznaviidiq, Seldžukiq, mongoliq) aoq. 1501 sai võimolõ jälq iraani uma - Safaviidõ - dünastia, miä kuulut' šiia islami riigi amõtlidsõs usos. 1906 kuts' šahh kokko riigi edimädse parlamendi ja kinnüt edimädse põhisäädüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Sõs tulliq hunniq , kiä ehitiq üles võimsa riigi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Sõs tull konkursilõ 17 laulu, minkast kuut laulõti ka tõsõl Umal Pidol. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Sõs tull ütel targal miilde kuulus energiatsõõr, midä mi sõs ka pruuvsõmi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Sõs tull’ suur’ kahhin ja vaikus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Sõs tulnuq õli vällä laskõq, tuujaos tulnuq kuralt puult võttaq ärq õli sissevalamisõ kork ja sõs moodori põh'ast valla käändäq polt, ala pandaq kauss vai mõni annom, kohe õli juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moodor
Sõs tul´l üt's sään'e miis, kui pan'gi vett visas, ol'l nigu viiskümend pan'gi õnnõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Sõs tulõ Nasir al-Mulki mošee. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Sõs tulõ jälq talv ja kõik nakkas otsast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
«Sõs tulõ kõik korjunu halv maaha mõskõ, et vahtsõlõ puhtana vasta minnä,» opas’ tä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Sõs tulõva sinnä kinnitsin ümbrikin tuhandõ eesti sportlasõ tulõmusõ, minkast valitas paarkümmend tükkü vällä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Sõs tulõ veretüs palgõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Sõs tulõ viil aokiränik mano ja küsüs, et herr akadeemik, midä tuust as’ast arvat? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Sõs tund kar'üs lambid puudus ja nakkas pinni sõimama. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sõs tuo vastatulija ütel, et ma olõki kõgõ targõmb kuol ni sõs ütel tuo esä toole mehelw, et ma anna külh uma puja su kätte /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs tuu, kiä ol´l tugõvamp, tegi tõsõ soendis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs tuu käve väega sakõhe üüseti Peterbuura huulitsede pääl vol'na rõiveh ja kai, kuis rahvas ellevä ja mis teiväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Sõs tuu läti paaba kõrgõ silla pääl nakas latsõ kammitsit ragoma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sõs tuu oll’ nii makus nigu miss’. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Sõs tuu om konn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs tuust joonõst oll' hüä varra raguma naadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs tuu tõnõ nõid nõidsõ nii, et ta jäi pajamulku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs tõsõl õdagul - tuulsamal aol tulnu raputus pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs um kõgõ huvitav vasta küssü, et kas säänest jumalat, nigu sa arvat? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Sõs um timä läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs vanapakan nakas röökmä, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Sõs vargit olõ-õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs vei tä tuu jänesse kuningalõ ja ütel', et seo om kingitüs tä esändält, markii de Karabaalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Sõs viimäte imä ütel' viil lat'silõ et: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Sõs võet'e ah'oluud ja käsikoga oigõ vesi, tsusate luud vii sisse ja nakate likõ luvvaga ahjo pühkmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs võet'e katõ käega pätsi suurunõ tükk leevätahast mõhest vällä, pant'e lapjo pääle ja tett'e piklik kümne- kooni katõtõiskümnenaglaline leeväpäts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Sõs võeti otsapalk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Sõs või tä haina vai sillo tetä nii varra, ku esi arvas. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Sõs võt`t` ul`l` veli jäll koti uma ola pääle ni nõst, nikavva, ku lõuna aoni, sis põõr velekese jäll süömä, a ul`l`ilõ näüdi kulakut õnnõ, ütli, et kaeh sa tihkatka mi mano süömä tulla, sa mine söö säält puust mõtsast kusalost /?/ mehitse ärr kõgõ miega, tuo um sullõ kül jo hüä magus süök, um paremb ku mi’ süök umgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs ütel, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs ütel perremies, et kae ma massa tuo kahm ni sõs nakas raha massma, a tull kolmõ tuhandat puudus massmise man, sõs /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs ütel viil: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Sõs ütel võõras: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Sõs ütles pinile: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Sõs ütli nuo kuhtu esända, et miä jutt tuo um, kunes õgõ pliini pilv siih oll, a naane jäll ütel, et kaegõ nu, tuol aigu oll ku tuo jänes mõrrah oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs ütli sa nii pal´lo, ku ütli, õks masti vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Sõs ütli tälle tõsõ vele takah, mis sa sõs ni ulli teko tei, sa iks võtnu pangiga vett ni valanu ka pääle, koh palli, sõs olnu tuo hüä tüö, a sa tei nu õnnõ kurja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs ütli tõsõ, et tohoh turak, tuo oll jo esä tedõt, tuo jo väega kallis tsirk, sa toonu tiä ummõhtõ kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõs üttel sõsar velele, et ma inäb vei ei su poolõ kävvü, a sa tulõ mu poolõ teretäma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Sõta ol’l vast veidüq, syss tsõõridi selle üm’bre mäe nigu siiäq näüsi, et armõdu pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Sõta pakko", tänitivä' kõik hulgahna' 30 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
"Sõta pakko," tänitivä' kõik kolmõkeske. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Sõto om maailma aoluun kõikaig olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5da
Sõtta kuuliq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sõvva', laiva! http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Sõvvad nikavanni' ku jovvad. http://www.setomaa.ee/
Sõvvaq, laiva, jõvvaq, laiva! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/13.html
Sõõrimängu (nigu “Mehiläne aian” jmt) om siist antoloogiast vällä jäetu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/uuemad-mangud/
Söämel om hää tunnõ ja tenü ja kummardusõ tuu iist. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Söödetie, joodõtie. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Söödetigi, joodõtigi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Söödetigi_ks, joodõtigi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Söödi kalla niq söödi piimä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söödänisu kilo mass joba 0.26 eurot (üle nelä krooni). http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Söödät latsõq äräq ja omgi asi kõrran. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Söödävili läbi! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Söödävilläturu pääl ei saaki, arvatas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Sööge esi, veege velile kaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögeq nüüd, ja Jummal´ angoq teil jõudu ja kasvo! http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Sööge q õks ti, langu q , joogõ q , langu q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
“Sööge õks, syss nakat ti kaq üles nägemä, nigu Jummal näge,” Kaksas arq, niq an’d mehele kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söög(i)' tuudevva' nurmõ, lõpiputr(u)st õks tuude midä par'ebat. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Söögi aigu om luits kallis. http://www.setomaa.ee/
Söögiandja mõtliva: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Söögi iist saa massa kotussõpääl sularahan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Söögi iist saasõ massa’ sularahah. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Söögi ja lilli ei anna inämb edesi laiuskraati, kon elämi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Söögikeetjä märgas’ as’a arq jaq pan’d’ tõist vuuri süügi kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikeetjä pan’d’ söögi kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikeetjät jalq halusahe pes’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikeetjät pes’s kaq viil halusahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikeetjä ütles, et õga maq sullõ süüki es keedäq, maq keedi umilõ tüümehile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikiitjä ruttu, ruttu sääd söögi vahtsõst kiimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögikiitjä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögi-kuuntüü arotus Uma Meki märgi saanu Uhtjärve nõiaköögi kamakuuk. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Söögi kässe hindäst üten võtta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Söögi kõrval tarvitas inemise iho toidus ja kosutamisõs ka juuki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Söögilaud ja joogiannom - 0+1+0+2 = 3 (3) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=803
Söögilavvan ütel ta poisile: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Söögi olliq, joogiq, olt ja viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögi pakmisõ ja müügikotus Võro liinan: kas säänest om vajja väiku tuutja toetusõs ja paikligõ kaupu müümises? http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Söögipoolist nimä lamba käest suurt ei saa, kuna lammas om üts lõpmalda ahnõ ja kadõlik elläi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Söögiqki lätsiq jo hapnõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögiq olliq õgal ütel kotost üteh võetu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögiq omma peris pidosöögiq: lihaq, kalaq, piimäq, munaq, olq, viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögiq ommaq kyik lavva pääle säedüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögiq pandas rätigaq kerigu põrmandulõ, kutjakroosikõnõ lavva pääle, küündle ümbre palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögiq saa ja joogiq saa: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/22.html
Söögi saamisõs haritas põldu, kasutõdas puu- ja köögiviljo, peetäs eläjit ja püvvetäs kalla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Söögitalongõ saa suvõülikooli teedüsletist. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Söögi tegemises piät pruukma õnnõ rossõvabast terässest anomit, samah tarõh piät olõma kraanikauss jne. http://www.kylauudis.ee/2011/06/07/sannan-suidsutodulo-lihalo-noutas-muugilupa/
- "Söögitegijät lää ot's'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögitegijät olõi kohki inämb nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögitorost, miä hõngutoro takan om, lätt süük kõttu ehk makko . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Söögi viijäle kah es ütle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söögivõistlusõ ommaq: http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Söögu-ui vana palla, a kullõ vana sõnna. http://www.setomaa.ee/
Sööjä ütel vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söömäldä läät ar üle nurmõ, ihokattelda saa-ai üle aia. http://www.setomaa.ee/
Söönu iks kõtt täüs, võt kõtu-täüs iks võlah om; ku ma sinnä lää, küll sis kätte saa! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Söönu tene üten põrsastege. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Söönü' pini ja näläne inemine om kõgõ kuri. http://www.setomaa.ee/
Söö syss timä esi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sööväq, joovaq täämbätse pääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sööväq katõkese kokko, võtvaq inemise vahelõ, veeväq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Söövä tõsõki hää meelega, tuuperäst kutsutas lambalihamüüjit ka tõisi mihklilaatu pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Südä peäp puhas olema, õigede ütlet ja sul om halb miil, tulep iki tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Sügise ko hahe' läävä', sis kiä näge, sis laul: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sügise kurõ' veiga käävä' jo' ja laulva' - kurlutasõ'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sügüse aig oll, ku tad palsse, üts öö, ajastaka üts voor enne. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Sügüse ku tull puuragomise aig, lätsiq meheq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse käve kat’s vuuri: in’ne kor’as’ ruugat,sõss naat’i tsiku tapma, käve lihha ka kor’jama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse köögivilä koristusõ aigu om pall’o transpordi-traktorit vaia. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Sügüselaul : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Sügüse lätt jälq külmembäs, puiõ leheq satassõq maaha ja hainaq kuiossõq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Sügüse lääväq Ostruvva kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse minti küläkokko ja kaeti arq, et siist me võta talvõ puuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüsene mikul’ om tal’sipühi perämädsest tagasi arvada täus’ kolq nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüsene üü, ikäv väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Sügüse näimi inne põdrajahti poldridõ man, kuis üle tii läts’ kats suurt ja viis kutsikat,» ütel’ Märksi Kalle mano. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Sügüse oll’ harilik sääne telefonikõnõ: mammikõnõ kaibas, et või jummal, tulku jahimehe appi, tsia omma kõik muru üles tuhn’nu, saa-i kotust vällä, saa-i poodi manugi minnä! http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Sügüse ol’l pääkar’us mihklipääväniq man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse omma kõgõ ilosamba tähti kaemisõ üü. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Sügüse omma paaba targa, kunas külbä, a keväjä tiiä-äi teedaki, kunas külbä. http://www.setomaa.ee/
Sügüse pap’p korjama tul’l, syss ka tätsok üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse plaanitas tetä savvusannapäiv: inemise saanu teedä sannakombist ja ka esi sannan kävvü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sügüse plaanitas tetä savvusannapäiv, kon üte päävä joosul olõsi inemistel võimalus kävvü savvusannage tutvas saaman, teedä saija nii kombist ku ka esi sannan kävvü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Sügüse poolõ oll küll hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse rehekuun tulõ Eesti luuduskaitsõ seldsi (ELKS) 45. aastapäiv. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Sügüses oll' Eesti sõaväen üle 100 000 mihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Sügüses piässi egäüts hindäle suursärgi valmis saama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Sügüsest oodami Haani keelepessä latsi mano. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Sügüsest saava huvilidsõ kunstnigõpaari Avatud Ateljeen savikunsti, maalmist ja tsehkendämist oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Sügüse syss ommaq jalq naq hingemälehtuse pääväq, mitroski puulpühä ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sügüse 1867 tekk' tä Tarto ülikooli man usutiidüse ülemboppaja eksämi ni gümnaasiumioppaja eksämi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
«Sügüse tetti euronõudmiisi perrä tulõtõrjõ viivõtmisõ kotus, kivi jäivä lakja ja tulli moroniitjä iist är korista,» kõnõl’ Teppo lõõdsatalo perremiis Teppo Priidu ja laatsõ üten naasõ Kadri, sõpru ja sugulaisiga kivve kärro. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Sügüse vana kasuk kallis, keväjä vana hopõn hüä. http://www.setomaa.ee/
Sükäv Ööbikuorg, korgõ Munamäe torn minnu terütäs minnen ja tullõn. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Süküs 2010. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Süküskuun kuulut' välisministre Horni Gyula, et Hummogu-S'aksamaa pagulaisi saadõta-iq inämb tagasi, a lubatas näil minnäq Õdago-Õuruupa maiõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Süküskuun om 30 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu
Süküskuu om uma nime saanuq tuu perrä, et sõs nakkas süküs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu
Süküskuust. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Süküskuust nakka oppama, sis saa-i inämb kavvõst tüüd tetä, tulõ kotusõ pääle jäiä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Süküskuu vai mihklikuu om aastaga ütsäs kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu
Süküs käeh, tšaiulõ! http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Süküs om käen ja nii ka vahtsõnõ laulminõ huugu kogoman. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Sülel’ inemise arq nigu ei teeägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sülel’ kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sülel’ rahha jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sülenääreq om nääreq , miä and vällä sülge . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BClen%C3%A4%C3%A4req
Sülge om vaja siitmises . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BClg
Sülg om vedelüs inemiisi ja mõndsi eläjide suun , miä tulõ sülenäärmist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BClg
Sülgä sina kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sülgäs kuningas kaq - kuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süläku-ui inne vanna kaivo, ku vastanõ kaiv om valmis. http://www.setomaa.ee/
Sülänü kolm kõrda maaha ja lännü umma tied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Süläs’ karbi pääle kolq sülge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süläs’ proua kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü 9520 inemist inämb ku kuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Sündüjä rahvas oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü kotoh poig ja tütär ütelisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü kuningapoja naasel poig, väega illos, kuu kukroh, päiv otsa eeh, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü kuningatütrel poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü latsõkõnõ arq, ni nädäli peräst arqki kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü läts, oll huss ümbre kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü naas'el lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündünüst pääst om latsõl vaia piimä ja hoitmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Sündü provval poiglats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü syna näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü täl latsõkõnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sündü tälle poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Sünergia om tollõ asa nimi ja tegeligult publik ju tükü tegijailt muud ei oodaki kui toda, et sääne asi tekissi ja neid just säändsel kombel tükü osas võetasi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Sünnü-i mi rikastõ rinna pääle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/18.html
Sünnüpäiv om tiidmäldä, a hariligult loetas tuus jüripäivä 23. mahlakuu päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Sünnütalo sai Liivi hindä kätte väega kehvän saisun. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Sünnütä häste kipõlt! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Sünteetiline moodoriõli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95li
Süska sisse, tõmba vällä, perse liigus, tüü om hää? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Süsteemiedendäjil olõ-i artiklidõ toimõndamisõ man määntsitkiq iinõiguisi; näil ommaq samaq kohustusõq niguq tõisil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Administrators
Süstemaatilist rahvaluulõ korjamist naas' Jakob kõrraldama EKmS-i presidendin, rakõndadõn edimäst kõrda rahvaluulõtiidüsen vabatahtlikkõ korrõspondente. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Süvvä andas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä andse ta näile väega kehväste ja puhkust vaivalt paar tunne ööpäävä pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Süvvä es anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä es olõ ja mina hauksi sääl üte poolõ ubinat arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä es saagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä es saa kostki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä iks mõistat tetä? http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Süvvä jalq ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä jõuda-as anda niipallo ku temä tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä ka ei saa, kedägi ei lövvä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä kah es olõ midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Süvvä kaq angui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Süvvä piät väega halva andma, nigu sissi nieldüt kalla tõsõ kala kõtust, juvva ka iks tsolgi vett, vai valgõ märä kust, vai inemise kust, ka keedetäs kusikuklasõ pesä, ja kalmusõ juuri, andas tuod liemi juvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Süvväq ka an’ti, kinkõl olõõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvväq vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä saa Harglõ kooli sööklan. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Süvvä saa Kanepi gümnaasiumi sööklan. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Süvvä sai ta egä kõrd, kui ta tolle puu vasta koput, aga ta tüdisi viimäte sääl ütsindä ollen ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Süvväs arq, hiidetäs rist kääpä pääle ja ruttu hobõsite pääle, nigu paetas, nigu kiäki tahai perämätses jäiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvväs ja aetas juttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvväs ja loetas pominanjast kyiki majah arq koolnutõ nimeq üles ja mälehtedäs hingi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvväs midägi kergempä ja võedas ka väiku topka terävampä, ku tervüst ja tahtmist om. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Süvväs sibulit. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
“Süvvä taha.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä taht - ei olõ rahha, ei leibä, ei rauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvätahtja piät hindäst ette teedä andma. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Süvvä või latsõlõ anda jo mynõ tunni peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süvvä’ saasõ Mooste kooli söögitarõh. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Süvähavvalõ vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Süväoro piiri pääl oll Taadsitarõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süväst Vin’nemaalt ol’l tulnuq vin’dläisi - kavvõlidse kuts(u)t’i - kõik’ ol’liq segi - meeserahvaq ni naistõrahvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä hirmu täüs, kuigi julgõ-õs minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä hirmu täüs, mis noq saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä joq haltas, ei tulõq poiga kostkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä kisk iks ummi mano! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Süä kisk’ iks eesti hobõsõ poolõ. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Süä läts' õkva parõmbas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kiraq.htm
“Süäme all olõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süämeh rassõ, miil haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süämel om süüdü palju, meelekesel mitu vikka. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Süämest om ku hüä meel, a rahva man om halv väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä muudku pal’li ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä om riist, miä pand verd eläjide ihon juuskma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%A4
Süä om rõnnakooba sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%A4
Süä seeh kakk ja kisk, kohes tuu külq jäie, a pästä olõi kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä 85 täus, et ullilõ velele sai tsirk, hopõn ja kullatsõ hiussõga naane. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süä täüs, et ullilõ velele sai tsirk, hopõn ja kullatsõ hiussõga naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
24.00 – Süäüüsene jututsõõr' rahvamaja kohvikuhn. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
24.00 – Süäüüsene jututsõõr rahvamaja kohvikuhn. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Süödi sis viimäne viläterä ärr’, miä viel kohki iäle ol`l´, ku sis tul`l` vilä külbmise aig, olõ õs noil, kiä viel näläst oli ello jäänü, kellgi teräkeist maaha ziugata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Süö nu süö sandikõnõ, kõtt inne hüäste täüs, ni sõs saa nahk ka täüs! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Süö, süö hüä laz’, ristämmä puol piimätsit hernit!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Süü arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süü arq, niq olõi ku pikält, joq nakkas tõõsõst veerest kasuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Süü arq timä käest varsakõnõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüdi, juudi ja röögiti kipõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Süüdi (lüüdi?) http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Süüdi riivitu põrknaga, tsukrupeedisiirupiga, kürvitsäga ja keedeti ka ubinidega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Süügipakija om ka eis targalt tennü, ni saava olt ja kangõmpat kraami õnnõ n`oo kiä mõistva küssü vai lukõ`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Süügi pääle opas’ kül üt’eldaq, et: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüi niq süüi, jäiq niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süü ja joo, midägi peläkui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüjä jalqki ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süükegaq kaq jõvva-as timmä kiäki arq passiq, nigu tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüke kõsagamaidsi anni esäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüki ette kandva naasõ olli kah õkva nigu vaia: mitte pall’o noorõ, et miili essütäsi, a häste laadna jutuga. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Süüki, juuki viländ, midä ynnõ hing võtt vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüki oll ja kykkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüki om vajja, ilma ei elä kuigi är. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Süüki otsõn püüd lasits mitte silmä jäiäq rebäsile ja rüüvtsirkõlõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Süüki pakva’ viil Mooste kohvitarõ ja Viinavabrigu kohvik-restoraan. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Süüki, suidsusanna… http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Süük oll’ hää ja süüjit oll’ kah huvitav kaia. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Süük om hää, ku esi väega pirts ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Süük om tuu, midä inemiseq ja eläjäq sööväq, et elämises tarvilist joudu saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Süük saa varsti valmis, mine enne ja kutsu näid kõiki siia õdagut süüma, olgu na kah kui nällätse taht. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Süük sünnüs söögi pääle, a lüük sünnü-üi löögi pääle. http://www.setomaa.ee/
Süük süüd, niq pand piitsa jalq pliidi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Süü kõtt täüs, ja süü vai kõik ärä." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Süük’i võt’i ka iks üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süümaaoh oll kats tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süümaao juugi: http://www.setoresto.ee/seto-suuke-maitsmino
Süümaao manoq käü ka : http://www.setoresto.ee/seto-suuke-maitsmino
Süümine om Kanepi gümnaasiumi söögimajan, maada saa Kanepi gümnaasiumi klassiruumõn. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Süümises piät hindäst kimmähe teedä andma Sillamäe Üllele (ylle.sillamae@gmail.com, tel 5561 2427) kõgõ ildampa 7. põimukuu õdakus. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Süümäaig tulõ kätte, muilõ kyigilõ tuvvas joq süvväq, a tälle mitte midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süümä nakas’, nii L’ooska tarõ alt pääga vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süümä, süümä, hõimukõnõ! http://taarkatare.com/avaleht/
Süü nigu sülätäs, tii tüüd nigu tehnatäs. http://www.setomaa.ee/
Süüq kats sibulapääd, vüü kõvastõ vööle, olt kõvõmb ku kõtutävve lihagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüria , ammõtlidsõlt Süüria Araabia Vabariik , om riik Lõunõõdagu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCria
Süüria pääliin om Damaskus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCria
Süütku-ui kannu, kui haugas om karah. http://www.setomaa.ee/
Süütä omma naist rohkõmp! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süüt’, juut’, kutsu-us enämb kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Süü uma raha iist, las karv läügüs! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Süü veidü vai pal'lo, a kõtutäüs õks võlah. http://www.setomaa.ee/
"Süü är, sõs saat kõvas!" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Sāl valdip volmõ touvõstõ; http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66845/Livli_10_1936.pdf?sequence=1
Sŏul om Lõunõ-Korea pääliin nink kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C5%8Ful
S’aks juhat’ arq, et sin’näq panõq tarõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
S’aks üt’les, et kas sa ei tiiäq kos puustaq maaq, kroonu maaq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
S’oo kyik mi mõts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
S’oo vähämbäst meil ei jää kunagi, puudust ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
TAARKA TARÕ FB KIRÄQ: http://taarkatare.com/avaleht/
TALUTÜTÄR NEITSUKÕNE 11. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
TALUTÜTÄR NEITSUKÕNE (San) 13. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
TAMULA OM TARÕ TAKAH… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
TAN OMMA' UMA PIDO JA PÕLVA LIINA PERIMÜSAASTA SÜNDMÜSE'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
TARÕ RAHVAST TÄÜS, ÕI OLÕ USSI, ÕI OLÕ AKNIT? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
TEEDÄQ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
TEE KÄKI NII KÄBEDÄ (Rõn) 2. x x x x x __P õ d r a t a p j a__ 1. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TEELE, TEELE, ÄLLIKÕNE, kiits-kääts, kiits-kääts, kiigäle! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
TELLIQ OPPUSÕPÄIV TIMAHAVAST SETO FOLGI SÕBRAHINNAGA! http://taarkatare.com/ss/2014/06/
TENNÄ!!! http://taarkatare.com/ss/2012/09/
TERE IHTUST, TERE AHTUST! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/11-tere-ihtust-tere-ahtust/
TERE ÕDAGUST, PEREIMÄKENE 3. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
TERE ÕDAGUST, PEREIMÄKENE (Võn) 6. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/sugis/
TERE ÕDAGUST, PEREIMÄKENE, kidrina, kadrina (märti, märti), tere õdagust pereesäkene, kidrina, kadrina (märti, märti)! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/kalendrilaulud/sugis/
TII PIKKÄ MEILE MINNÄ 17. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
TII PIKKÄ MEILE MINNÄ (San) 15. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
TILLÕKÕNÕ TALLÕKÕNÕ, LÄBI LAE VARSAVARAS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
TITINI TIRISEP, PÕLVINI PÕRISEP, PÄÄLTA TITTI TIMBERMANNI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
TOHE NÄIO SIINÄ LAULDA, äkki äält kuulutede, siin om kuulija kurun, sõna võtija võsun, laulu võtija laanen, kiä võt´t´ näio elle ääle, elle ääle, kumme kurgu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
TSIASITT SAINA PÄÄL? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1913
TSIGA VING, VIGA SUUH, ORIK SÕIT, ODA SÄLÄH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1955
TSIIRI-SIIRI, TSIRKUKÕNÕ (Ote) 14. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE (Kam) x 16. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE (Rõn) x 5. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TSIIRI, TSIIRI, TSIRGUKENE (San) 4. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TSIIRI-TSIIRI TSIRGUKE (Rõn) 8. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
TSIRISÄ, TSIRISÄ, TSIRBIKE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/26/21-2/
TSOO KARJA, KARJA MANU! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/22/13-tsoo-karja-karja-manu/
TSUU-TSUH! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/08/30/11-tsuu-tsuu-suurembas/
TSÕÕRU, TSÕÕRU, LEHMAKENE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/29/3-tsooru-tsooru-lehmakene/
TSÕÕRU, TSÕÕRU, LEHMAKENE, tsõõru! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/29/2-tsooru-tsooru-lehmakene/
TULDA LEIVÄ TUIMA’ RAVVA’ (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
TULL, LULL, TULE APPI! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/23/22-tull-lull-tule-appi/
Ta Jummal jätt soelõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa Kanepi kandist peri mõistatus kirjeldäs vorstõvalamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Taa Võro Seldsi VKKF kõrraldõt kokkusaamine lätt järjest joba kolmõtõistkümnendät kõrda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Taa alossäädüse perrä om kõgõ inämb käüt Võro Instituudin vällä antuidõ opimatõrjaalõ keele man, selle et tahetas, et latsõq opnuq kõrralikku ja tsurkmalda võro kiilt, a et oppus käü võro keeleala väega mitmõn nukan, sis om opimatõrjaalõn proovit võro keele murdidõ väega terävähe ütstõõsõst lahkominejit juuni ärq hoitaq, et kiil olnuq kõigilõ nukõlõ võimaligult üttemuudu vastavõetav. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Taa alost' analüütilidse geomeetriä luumisõga Descartes 'i ja Fermat ' puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Taa artikli om poolõlõ! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kir%C3%A4vaih%C3%B5m%C3%A4rgiq
Taa asi om aastidõga häste paika lännü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Taa asõmõl sai nõid prindsist teedäq sis, ku Rapuntsli timält küsse, mille printsi om kergemb hiussitpiten üles sikutaq ku nõida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Taad ei panda kerkoh ka käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taad kirotõdi kiilkirän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Taad kõnõlõs ku imäkiilt 50 mill'ona inemise ümbre päämädselt Poolan , a ka Leedun , Valgõvinnen jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Taad kõnõlõs ku imäkiilt 12 mill'ona inemise ümbre päämädselt Tsehhin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_kiil
Taad maad oll tsipa üle versta jao. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Taad märgitäs ynnõ võõrassynon, nt ma'tõmaatiga, mi'nistri, po'litsei . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Taad märki om nätäq rahvarõividõ pääl, kindakirjo ja vüükirjo seen ja muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Taad olõsi vaija vahti, kinni võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taad om proovit köütäq näütüses Afriga berberi kiili ja Kaukaasia kartveli kiiliga, a ka mõnõ indo-õuruupa keelega . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Taad om põlvõst põlvõ edesi antu. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Taad otskui takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taad saa telli märtsist 2001. aasta lõpuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/veeb.htm
Taadsamma ti pelgät! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taadsi jutu juundõ pand´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_10.html
Taadsi kandja kaemalda. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Taadsi koto kohendamma! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_25.html
Taadsikõnõ õks sis imele ikk´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Taadsi kõrvalõ kõndõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Taadsil kipõ keelekene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_16.html
Taadsil pikä q pihokõsõ q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_11.html
Taadsilõ taatõlli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Taadsilõ taatõt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_22.html
Taadsi maama, mar´akõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Taadsi maamat mar´akõist: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Taadsi majah, mar´akõsõ q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Taadsi, meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Taadsi poolõ tands´mist: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Taadsi süäme sütütelli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_12.html
Taadsi tagase käändnö? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_14.html
Taadsi tagase tull´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_13.html
Taadsi takah tulõmahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_26.html
Taadsi tätät tähekeist: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_15.html
Taadsi vällä tagatarõst. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_18.html
Taadsi õks jal ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Taadsi õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Taad synna mõistai kua kotusõ päälegi panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taad teedüst võit rõõmuga lakja kah saata. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Taa es haisa ei mitte midägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Taa euro ei miildü kellelegi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Taagaq olõi inämb midägiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa heränes kõik’ aig esi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Taahha Jummal' taht kerikut tettäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa kaardi pääl om nätäq, kon Pihkva Imäjõgi (vinne keeli Великая ) juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Taa kokkolepmine või ollaq kas vabast tahtmisõst vai sunduslik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Raha
Taa konvõrendsiga märgiti är tunnõt rahvaluulõtiidläse Hagu Pauli rehekuu alostusõn olnu 60. sündümise päiv. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Taa kotsilõ kaeq täpsämbähe Wikimedia pruukmistingimüisist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saamiq
(Taa kotsilõ üteldäs mõnikõrd, et P eloniguq cover hulga X ärq.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Taa kuu oll' Rooma kallendri ütsäs kuu inne ku kuiõlda talvõaig jaeti katõs kuus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Taal aastagal kirot' Dostojevski romaani "Kuritüü ja karistus" ( "Преступление и наказание" ) ja 1868. aastagal romaani "Idiuut" ( "Идиот" ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
Taalfeldi Ennu ostsõ pudõli Gabrieli likööri, Kindsiveere Kuldar paki suitsõ ja Maask Heino vaiht krooni eurodõ vasta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Taali, a nuu olli jo naabritaloh kats’ vannatütrikku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
«Taalin kuuli ar!» oias’ esimiis’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Taalin maa päält kaonu olle. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Taa lipu puult and’ uma helü 504 inemist, tõõnõ lipukavand (valgõ-verrev) miildü 451 inemisele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
- Taal om es’ki paatäis’ kulda perse all, a viil küsüs mu käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taal parhilla Hiina võimu all olõval maal om uma eksiilvalitsus, miä olõ-õi ammõtligult ütegi riigi puult tunnistõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiibet
Taa lugu juhtu Võro eelektripoodin Vinne aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Taalõ prosta syjamehele pangõq kari pääle, piät minemä tuuma arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taalõ saai inämb midägiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taal’kast käveq üt’eq katõkese naistõrahvaq, - üt’s ol’l püm’me, tõõnõ tum’m. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa miiq keelega niguq ütte lähä-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
«Taa munõs tunduvalt vähämb ku tõsõ kana!» Vot sullõ munakanna. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Taa mõistõq olõ-iq selge nink timä üle vaiõldas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piirkund
Taa naas' pääle tõõstamisõ tarvitusõlõvõtmisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Taan artiklin om juttu niinimitet "intuitiivsõst" vai " naiivsõst " hulgateooriast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Taani Kuningriik ( taani keelen Kongeriget Danmark ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taani
Taani kunstnigu Blochi Carl Heinrichi maal, 1890. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ristiusk
Taan om esiq keeleoppuisi perrä 153 vai inämb käänüst ja õigõ pall'o tegosõna jakkõ ja tunnussit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Taan omgi mi ütiskonna kurbloolus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Taa nurmõ viis ollgi kartohkatalgoh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Taa nõsõs nigu valgõleib (ku noorik nakas jo last uutma). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Taa olnuq esiqsugutsidõ mitmõkeelisüsolokõrdo hindamisõs sündsä "Õuruupa kiili elojovvulisusbaromiitre" (European Language Vitality Barometer, EuLaViBar) . http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Taa om DOS-süsteemest kõgõ levinümb nink oll' kõgõ pruugitumb personalpuutridõ opõrats'oonisüstem 1980. aastagil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/MS-DOS
Taa om Indoneesiä riigikiil 1945 . aastagast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indoneesi%C3%A4_kiil
Taa om Leedu Vabariigi ammõtlinõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leedu_kiil
Taa om Läti Vabariigi ammõtlinõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4ti_kiil
Taa om Lõunõ-Soomõn Soomõ lahe veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Taa om ehitet in’ne Pet’seri mastõrat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa om entsüklopeediä, midä kirotõdas üten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Taa om hariligult mõtõld ütenkandmisõs, et saasiq näüdädäq valgust ka sääl, kon olõ-õi eelektrivalgustust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Patareilamp
Taa om illos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Taa om kat’ssada aastakka vana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa om maailman umbõs 110 mill'onal inemisõl imäkiil, ku tõist kiilt mõist taad viil 190 mill'onat ni 200 mill'onat opvaq taad ku võõrkiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Taa omma tennü Parksepä 1. b klassi latsõ üten oppajaga. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Taa om meil t’s´ässona peremiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa om minno pästnü - ku ma es laulnuq, olnuq ynnõ sant`, löüd Taali Kalju, kiäl lennuki pardarelva padruń ka-r`apoiskõsõn hää käe otsast niit`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Taa om mu väits. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Taa om nigu kerkoh veedataminõ, saat henge kerembäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Taa om nigu paiukoorõga putsi paikaminõ (ku määnestki vanna asja paigatas, ku ollu mõistlikumb joba vahtsõnõ osta). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Taa om nimekiri 1000-st artiklist, miä pidänü egan Vikipeediän olõman olõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Taa om sego vinne, türgü ja mustlaisi rahvamuusikast nink juudi muusikast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klezmer
Taa om ülearvo suur herküs määntsegi ollusõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleherk%C3%BCs
«Taa oppus oll’ päämidselt vällämaalaisilõ, a kats eesti miist olli kah pundih,» selet’ oppust vidänü vanaperädse ehitüskunsti meistri Palolilli Margus (32). http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Taa perämäne om munakana, kink muna ei pidävät salmonelloosi jäämä. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Taa plaadi pääl omma' edimädselt (2008) ja tõsõlt (2010) võrokeelitselt Umalt Pidolt ja inne mõlõmbat pito peetü Uma Laulu võistlusõlt korat laulu', mink huug lauljilõ pall'o rõõmu tekk! http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Taa pruukja mõist väega veidüq vai ei sukugi võro kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pruukja:Place_Clichy
Taa puutüüvärk om Tarmol rohkõmb nigu aoviidüs, muido om tä uma pikä elo joosul sada ammõtit pidänü: olnu ehitäjä, kokk, kaupmiis, keevitäjä, lukksepp, vällämaal tüüd tennü. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Taa pääle lasi latsõ helkävide silmiga läbisegi õhku võimsa «Jaaa!» ja «Eiii!». http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Taa pääle ütel’ Saarniidü Jörgen (5), et ku vinne keeleh kõnõlda, sis saa nall’a, a ku võro keeleh kõnõlda, sis saa viil inämbki nall’a. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Taa päälkirä võti lainus Karula kirämehe Lattiku Jaani käest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Taa päävä värv’ om valgõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Taa põrmandurõiva seen om nii pall’o mu hindä elun sündünüt, tundit, et tuud om õkva lust miilde tulõta. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Taa rahvaloendus om esieräline, selle et edimäst kõrda saava võrokõsõ (ja seto, mulgi ja tõsõ) panda kirja uma paigapäälidse keele mõistmisõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Taarikap`s’tit keedi ja piite kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taaripulga ümbre huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taaritõrdo iih haam, haami seeh pulk - 0+4+1+2 = 7 (9) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2448
Taarka Tarõ Köögikõnõ uut Obinitsa Seto Seltsimajja seto- ja ugri muudu oppust saama: http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Taarka Tarõ Obinitsah näütäs hinnäst nüüd maailmalõ uma internetilehega. http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Taarka Tarõl vahtsõnõ kodoleht! http://taarkatare.com/ss/2012/09/
Taarka man mi tandsu leie. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Ta arvass, et pääle raha om puudu ka lava kujundemise. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
«Taa sattõ kokko Jaapani maavärinäga ütel aol, tuuperäst ma lubanu jaapanlaisil sinnä vahtsõ tuumajaama tetä: õnnõ kupli päält är lappi ja saa ilosahe ala är käkki, nii et kiäki ei näe!» muhelõs PNK Grupi saekaatri lõvvamehest juht. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Taast ka näitüseq, trehvämiseq jm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Taast ommaq arõnuq romaani keeleq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Taast om midägiq lukõq egäl Võromaa inemisel. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Taast pidänüq saama kõiki aigõ kõgõ suurõmb entsüklopeediä nii lajuldõ ku süvilde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Taast suurest arvust om mi seltsigi saanu hulga rahvast. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Taa targutusõ lõpõtusõs anna yte lihtsä söögiretsepti, sis om seost määnegi kasu kah. 1. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Taa tiidmise pääle lätsi mu silmä pääh suurõs ku ülepannivadsa ja ma mõista-s umma imehtüst kuigi käkki. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Taat mul tee pääl vasta tulli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Taat tull vasta tanumin: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Taa täämbädse päävä kujotaja kunsti liht om alostusõ saanuq 19. aastagasaal ja sai kõgõ tunnõtumbas 20. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Filmikunst
Taa tüüriista abiga võidas lahastaq olokõrdo, kon om tegemist a) keelelidse mitmõkesisüsega, b) mitund sorti vaihtõlõjakiili pruukmisõga esiqsugutsin konteksten ja c) kiili elojovvulisusõ, alalõhoitumisõ ja ohonolõmisõ küsümüisiga. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Taa tüü tundu opilaisilõ inne lihtsämb, ku periselt oll’. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
«Taa tüü võtt iks inämb aigu ja vaiva, ku arvada mõistsõmi,» ütel’ Mõnistõ muusõumi juht Tulviste Hele vanaperädse nahaparkmisõ kotsilõ, miä om muusõumirahval parhilla poolõ pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Taat’ tanumin vasta tul’li. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/20/olli-mina-tille-teopoissi/
Taa um sada kõrd mahlatsõmp ja vällendüsrikkamp ku kiräkiil`," ütel` näütlejä, kiä suvitas noqki egä suvõ Lüllemäe-kandin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Taa um �ts jago lehekuu 11. http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Taa um ütine tüü ja vastutus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Taa um ütsäs ilmaruumijaam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Taa uni ol’l tuu kottalõ, et mil’le naq pääväq kään’ti üm’bre, tahetass vannu pühhi ar unõhtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taa varjants` om täämbädses pääväs joba Patria jalgrattavabrikun Leopoldshöhen tuutmiste antu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Taavi om sündünü 10.04. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Taa värmiria sisse oll’ käkit „Kaara-Jaani” viis. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Taa võeti edimält pruukmistõ Tarto Ülikooli Eesti Üliopilaisi Seldsi lipus ni pühitsedi ärq 4. piimäkuu pääväl 1884 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
«Taa võistlus om iks Orava vallalõ kõva reklaam,» arvas’ Leiu. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Taba tarõ ussõ man Se 1930 (M. Pihlapuu) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1580
Tabina j?rv (Loosi vallas). http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tabinakõsõ salgsi ka maaha, et ei olõ määnestgi, a neo õks es usu ka ja otsõ esi kivi üles, nuo löüse küll, et kaibõt oll, tuud ei tiijä, kas nä sai ka midä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tadž Mahal om hoonõq Põh'a- Indian Agra liinan, miä India suurmogul Džahan lask' ehitäq uma naasõ Arjumand Bano Begum'i mälehtüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Tadžikistan , ammõtlidsõlt Tadžikistani Vabariik , om riik Kesk- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BEikistan
Tadžikistani pääliin om Dušanbe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BEikistan
Ta ei arva, et ta taht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Taeluva ker’k om Halõline Mikul. tuu om keväjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta esi magama es jää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta es joo enamb peran üles virgumist viina tsilkaki - enge käve alati kerikun ja olli palvemajan ja peljas väega Jumalat, kooni ülesvirgumise päivast saani täüs kümme aastat mööda läts ja ta vagaste nink õnsaste kooli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Ta es kuulõ, ta jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta es ole saanu enamb edesi ega tagasi, ja mulk, kos ta olnu, olli vanamoori kuserenn. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta es ole saanu pea (soes) inemises ja timäle olevat jäänu hanna asõmale üts tõnts. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta es saa koskilt vadõrit. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ta es tunne suguki poissi, kes tema manu läits ja kõnelama nakas: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Taevaskoja matkarada (3 km) 2. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Taga Moskvat oll väikene liinakõnõ, koh keisri elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagaeitust märgitäs sidekriipso ja eitüslõpugaq, vai (harvõmbahe) terve eitüssynagaq, nt olõ-(õ)iq ja olõ-(õ)s , nätä-(ä)iq ja nätä-(ä)s vai olõ eiq ja olõ es , nätä eiq ja nätä es . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tagaeitüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tagaeitüst märgitäs sidekriipsu ja eitüslõpuga vai (harvõmb) terve eitüssõnaga, nt olõ-(õ)iq ja olõ-(õ)s, nätä-(ä)iq ja nätä-(ä)s vai olõ eiq ja olõ es, nätä eiq ja nätä es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Tagaker’koh olliq rõivaq, a vannujuudit kerik täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagamõtsa Tarmo. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Tagamõtsa Tarmo, Uma Pido välläsäädjä Kuva: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
«Tagamõtsaga» vast nii ullistõ ei lää ku mõni aasta tagasi, ku mängse mitte nii hääd miist ja päält tuud naasõ uulidsa pääl inämb tere es ütle. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsan» om pall’o peris ello. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsa» perreimä Käose Maive: http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsa» perrepää Tagamõtsa Tarmo: http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsa» perretütär Liini Hedy: http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsa» postimiis Contra: http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
«Tagamõtsa» tegemisest Kiä viskas sitta, valgõ suka jalan – iks perreimä «hukkalännü» veli Agu (Trolla Agu). http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Taganõdi, järgmädse säändse luuduslidsõ tõkkõ man anti jälq tulõlüük, jälleki taganõdi ja kõrrast aigladsõmbas muutu vaindlasõ pääletung. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Taganõs veid’kest maad, kobi õks pirdu tupõst, esiq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Taganõ, tamm, las ma lagonõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Tagaots ei olõ vallus kah. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Taga paremb! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tagaplaanin om Ubajärve ots ummi pikki kõrkjidega. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Tagasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasi joudsõmi hämärän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Tagasi-ks ma tulõ, tütrekene. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_09_laul.php
Tagasikätt lei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasi lastas joq hüä sõiduga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasi sai muidogi ilda üüse. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tagasitii pääl tull` Eglitile joba riivuur` vasta, bolševikuq veiq Jõksi külä peremehhi Võrolõ tribunali ette. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tagasi tullimi taksoga. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Tagasi tull pereq 1921. aasta sügüse, kui luulõtaja oll 8 aastanõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Tagasitullõh aigu ol’l, syss peet’i õga t´’sässona man kin’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasi tullõh kutsigõ pässi' vallalõ ja' sei' ridaima ärki. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tagasi tullõh lätsi Kosselka küllä üüsest tundmalda talo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasitullõhn hummogu savvupantu liha maahhavõtminõ. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Tagasi tullõn jäi sõiduriist mualumpi kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Tagasi tulnuq nõvvokogodõ võim kuulut' vällä vahtsõ sõaväkke võtmisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tagasi tulõ, syss tii suq valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagasi tulõt, ruusatii, ratta põrutasõ, muus om pia valmis, ku kohalõ jõvvat! http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tagasi tuvvas bussiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tagasi tä säksa sõaväkke es lääki «nahka turulõ viimä». http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Tagasi ynnõ kaegui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagumatsõ hobõsõ pääl ol'l klymbajalagaq teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tagumatsõq inemiseq kaivaq, et mis miis iih lätt ja sais. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha' laat Toomas Kalve joosu aigu vahtsit pilte üles. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Ta haard õigõ ruttu, kasuga näijo säläst arr, ja pand palava aho lõhna pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta haard õigõ ruttu kasuka näijo säläst arr ja pand palava aho lõhna pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tahaas hüämeelega kiä naada kodovaotusõss* tulõmagiq, et ei võõdaq viimäte kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahaas joht kuigi laskõq, et meil om käsk ja et üt’skyik’, ku mi ar lasõ, halõstaja-õdõ ei lasõq sinno palat’ihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha-as kiäki sinnä minnä, a temäl halgahti meelde, et ilma Jumala synalda ei jää kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahaas vasta vanõmbit olla, ni võt’t ar naas’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahab kiäki paksu ja pikka hiust kasvata, sis leotas ta umma pääd petroleumiga, mis kasvatavat ka paksu hiusõ kui “pakt”, pika kui “linakolkmõ.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Taha enne ommete kah süvvä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
"Tahagi's *13 näid, liivatsõ *14 umma!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/90.html
Tahai arq kaq üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tahai joht a pia tulõ külq nii vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha-i sääl olla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Tahai võtta juuke vasta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
“Taha juttu aija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha külh, a pelgä kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Taha külq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tahami kodokotust ilosambas ja parõmbas muuta,» ütel’ Aire. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tahami tetä vanna sovhoosi katlamajja pritsikuuri ja hanki vahtsõmba tulõtõrjõmassina. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tahami traditsiooni iks edesi viiä, selle et Käisi mõttõ ja meetodi omma õigõ, noid saa pruuki ka täämbädsel pääväl,» selet’ ütistü juhatusõ liigõ Timmermanni Eero. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Taha piät tulõma Lõbu Ragneri maja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Tahaq omgi mu meelest pini matõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Tahaq perioodi alaq käü ka Käsu Hansu (tartumurdõline) ikulaul “Oh ma vaene Tardo liin”. http://wi.ee/voro/
Taha saia, vai arq tahtku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahasi-i minnä, a juvva kaq väega taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tahasi külq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha sinno arq hinele naasest võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahas nii võrokiilset kultuuri, muusikat ku ka käsitüüd rohkõmb opada. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Tahassi, et nii nakkasigi olõma – vahtsõnõ Uma Pido kõrdamüüdä Võru ja Põlva maakunnan! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Tahassi iks loomulikult sääl umma ello edesi ellä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tahassi külh, a olõ-i saanu tuud viil hindäle otsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Tahassi olla põhimõttidõ iist saisjidõ hulgan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Tahassi viil hulga tegosit perrit maale tuua. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
«Tahass oma juuri rohkemb tundma õppi,» ütel ainukene Mulgimaalt perit mulgi keele uviline Leeni Sepping prilla viil kirjakeelen. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
«Taha säänest massinat, miä jätt kruuba perrä,» selet’ Lõivu Ain. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Taha süüki tetäq umilõ latsilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taha teedä saia, midä kogokund vahtsõst koolist uut,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Tahat ehitä vahtsõt sanna vai praavita vanna – neo mehe mõistva avita, tiidvä kohapäälitsit ehitüskuntse, tundva materjaali ja ehitäse käsitsi palkhuunit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Taha tetä latsi muusigakooli viinaköögi vasta. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tahat, ma oppa sullõ? http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tahat, ma tuu siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahat sinna Ristitut olla ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=ristima&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Tahat terves laske tagasi tulla, võta tugi üles, võta rõevas ärä, ütle: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tahetai inämb viitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taheti näid vyyrast riigist vällä aijaq umma riiki tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taheti täl tuud naist käest arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taheti viilgi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Tahet’i halva tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahet’i näil pääq maahha rakoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taheva külänõukogust minnu kutsuti kah tuukõrd rajooni ja üteldi, et nüüt teemi siiä säändse ja säändse külä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Taheva sanatooriumi juhatusõ liigõ Ilissoni Eve ütel’, et näil om 39 elänikku ja üts vaba kotus. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Taheva valla inneskine maakõrraldaja Sirmaisõ Viivi saistas’ üles ja küsse, et kost naa parhilladsõ küläpiiri omma võetu? http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
- Taheva valla latsi rahvatandsurühmä etteastminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Taheva vallavalitsusõst, Võro Seldsist VKKF ja Võro Instituudist. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tahkiq om nätäq, et paganliguq kombõq ja kristlus ommaq nigu kokko pantuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tahmaga kokko saanut ihho vai rõivast piät harima jaheligu vai külmä viiga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Tahma või olla ka sanna ederuumi saino pääl, rehkendä tuuga rõivide sälästvõtmisõ man. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Ta hois räüsä iist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tah om kõiki noid harulduisi nättüq - musta toonõkurgõ, iätsirku, siniraagu, vainokjako. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tah ommaq maaga seoduq nimeq: http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tah om mu imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tah om suur’ vesi näq hämmäse ar jalaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tah sumkah ommaq sääntse, pesvä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtmine Tarton ellä kaos kül är. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Tahtnu parõmbide teedäq tast Schwarzõ dinastiast, kiä 112 aastakka olliq Põlvan ker'koopõtajaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Tahtnu täpsembit uurmiisi tetä, määndse omma rohkõmb aigu ja kullu nõudva tüü mi kandihn. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tahts ju temä kah kigepäält raha iki selleperäst, et sii annap talle priiuse, aga peräst akass rahapaprit endit ulluste armasteme. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Tahtsõ arsti mano minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ ellä hään kotussõn. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tahtsõ hüvvä ello ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ kuningatütär vällä jalotama suvõl ilosa ilmagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ kusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ laiv joq kõga perä ala minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ laskõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõmi ka, et taa olõssi RAHVA PIDO – pido, minkast mi esi rõõmu tunnõmi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Tahtsõmi kõik, et taa olõssi LAULU PIDO – pido, kon laul, taa pido põhjus, hinnäst häste ja kodotsõlõ tund. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Tahtsõmi minnä Mõla kerkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ minnäq seppi süümä kutsma, kuuld kiäkiq ussõ takah astus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ minnä vanõmbite kääpäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ noid vär’ju maahha aiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ omma kasupoiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ osta püksi nöpse:,: http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Tahtsõ poig eräle, - esä lahku es annaq, - poig min’nä es saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõq lammast tappaq, tsika, lehmä - kyik kuuliq, niq pagõsiq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõq meheq taplõma minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõq ristiinemist, a vanasitt tahtsõ umma tütärt panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ saia hindäle suurt süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ sis tuud ristiinemise tütärd, a vanakuri pakk umma tütärd. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tahtsõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ timmä mõskma naada, et laut’sile pandaq, võet’i sär’k vallalõ ja löüt’i timäl puust kiri ja evangel’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ timäle ka pääle laskaq, es jovvaq laskaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ timä pakku min’näq, a kos sa läät inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ tuud arq võtta, a hopõn ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ tõõsõ kuninga naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ tütarlatsõlõ lüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ väega süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtsõ yks ynnõgi tsipakõsõ pruuvi, kas taa sup’p um kah nii hää nigu taa lõhn um. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tahtsõ üldä rahha, a läts jalq syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taht süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtui arq kaq minnä, a saai kässi kaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtuki-is arq hukada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtu-us kuigi jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtu-us näil laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtvaq Migulalõ praasnikku pitäq, ei olõq minga pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtvaq edesi minnä, “Turaku lorri!”, a kuningatütär pan’d’ “Edimäst kõrd ütel õigõt, vaja noq kaq arq kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tahtvaq tohtrõq pääluud ütest ärq timä mitmõhe jakko laotadaq, sõs ei võiq tuu mud'o sündüdäq, kui et kuivõ hernit pääluu täüs pandvaq ja vet pääle kaldasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Tahtõ kuulusõq näütüses tervidearvõ jagonõminõ , Eukleidese algoritm kõgõ suurõmba ütidse jagaja löüdmises, algarvoq , tävvelidseq arvoq ja kongruendsiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tahviti jaq hööveldedi ärq ja kuq ussõjagu valmis oll', sõs võeti säeti uss kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tahvits jalaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tai Kuningriik vai Taimaa ( tai keelen Ratcha Anachak Thai ) om riik Lõunahummogu- Aasian , Indo-Hiina puulsaarõl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Ta iist ma tälle imise anni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tailovah om suur praasnik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tailovah om viil mitu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tailova kerigu om ehitänüq rikas miis, Vymmorski miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tai majandus om Indoneesiä perän Lõunahummogu-Aasian suurusõ poolõst tõõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Taim om haiguskimmämb ja and rohkõmb saaki,» selet’ Jaana. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tai olõ-i kunagi olnuq ütegi Õuruupa maa valitsõmisõ alonõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om ainugõnõ Lõunahummogu-Aasia maa, miä mõist' hindä ärq hoitaq õdagumaiõ valitsusõ ala sadamast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om arõnõja tüüstüsega maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om jaet 76 maakunnas ( changwat ) ja viies maakunnarühmäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om populaarnõ turismimaa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om põhisäädüsline kuningriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai om troopilinõ maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tai raha om baat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Taist lõunahe jääseq Tai laht ja Malaisia , hummoguhe Kambodža ja Laos ni õdaguhe Andamani laht ja Myanmar . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Ta istõ sälgä ja läts mõtsa viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tai, tai Tannokõnõ! http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
Taivadsõ jõu minevä aasta iks Eestimaad ja esieränis Võromaad iks hoitsõva. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Taivahe linnahti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Taivahe linnas´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Taivaheminek : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Taivakaarti ja taivamärke tunnu inemise om jätnu meile laulu taivist ja taivan elävist. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Taivakõnõ, sul noq naist võtma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivale lindsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Taivapoolõ läts ku kusikuklaisi minemä, kyik nuuq hingeq säält raamatist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivas alanõ, tamm ülene! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivasikk [lind; tikutaja] ollõv vanapoisi hingest saanu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
(Taivaskua ku pyhäpaiga kotsilõ saa inämb lukõ www.maavald.ee päält). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Taivaskual. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Taivaskual läydetäs pidotuli Päiv inne Umma Pito, 28. lehekuul kogutas väke ja läydetäs pidotuli luudusligun pyhäpaigan: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Taivas, kuu, täheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Taivas läts alla, tamm üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivas om joq mitmõ jakuline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivast ol'l sadanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taivasõgõl. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Taivatäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Taivatäht vai lihtsähe täht om suur plasmakerä, miä kirgäs valgust ja midä hoit kuun timä hindä manokiskmisvägi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Taivavii aastaga keskmäne om 915 mm. Kõgõ vihmatsõmbaq kuuq ommavaq rehekuu (100 mm) ja märdikuu (94 mm). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Taivaviir taa, vai su su süämekild? http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Ta jätt nõgla ja niidi sinnapaika ja läts maailma suuri töid tegema. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta kaenu Rebäse pääle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ta kaenu - tii veereh om hirmus suur kari ja väega ilosa eläjä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ta kaes, et mis sullõ vaija om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Takah inämb es saaq tullaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Takah jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Takah tulli!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ta ka magasi arq säitse nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Takanpuul oll' piksepilv'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/kira.htm
Ta kar’us puhk pilli, niq lambaq, niq tsiaq, niq kyik viimätseq kargasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Takast järgi, kui ommaq lännü, nalja viisi:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/60.html
«Takastperrä tull’ vällä, et periselt oll’ tuu piim väega halv, a nä julgu-s üldä kah, selle et pelksi, et sis mi ei võtaki kitsi.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Takast sarviga põrotama, nika ku sendsehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Takast tulõva targõba. http://www.setomaa.ee/
Ta kerigu asõmõl ol'l Saal'es'ah suur tamm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta kirotas paberi pääle ja pand rätikuga silmi pääle, kui magasi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Ta kits vaija kaq arq otsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta komberdas oma kepi nõal edesi kooni uhke kerikuni, kon meistri valmissaanu kerikule kikast veel otsa saad. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta kulla herräkene, tüö um nii rassõ, et inäb kuigi jovva ai ärr’ tetä, miä nõvvõtas, piät jo alastõ tegemä vaest siskinna tüö laabus! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta kulla perremies, kas sõs noidsammo sörmkindakõistõ peräst jo nahk täüs pandasgi! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta ku puhma taadõ lätt, õks om nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta kutse ussi kodo, tal olli ussisõna. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Ta kuts ka näädsigu hinne mano, nõusõ tält perrä, kost ta säändse imeliku roho saanu, mis inne tohtriruuhi mitmõ saa-ruubli iist jo arr oll kulutanu, a api mõhi määnestki saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ta kuulnu võsastikust kaldalt häält, et laudõga tulla vainlasõlõ servi vasta lüvvä ja sõs ka võitu loota. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta kynõl' meile yks süämest süämehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Ta käve küläst küllä, talost tallo, ja otsõ ütsä kuolu perrä jäänüisi tüö ja terä riidtu kokko, minkaga ühenduseh "hingeülendamine" om, ja sääd uma sängü ala ritta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta käve tiit pite nigu nägija, käve naabrite puul ja kotoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta käänd hindä suurõ-kana poolõ ja ütel: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Ta kõnd mõtsa müüdä, ikk 13 ja kaevas oma viletsuse üle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta küsse, et - Küll sa esi tiät. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ta küsüs: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tal'na Tehnigaülikooli ja MTÜ THINK Eesti kuuntüün tettü programmin taht üle Eesti puutrias'andust oppi joba 108 tervüseviaga inemist ja näid tulõ viil mano. http://www.els.ee/index.php?page=108
Tal'sepühi tuvvas halga tarrõ üsäga'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
1.2 Talaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ta lask ka es? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ta lasknu üte jao rõivit tuvva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
“Ta lats om sul jo hüä suurõkõnõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talgolaul : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Talguki – «Teemi är!» – olli meil seokõrd Põlva maakunna kõgõ suurõmba. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Talgulaulud. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Talgurahvas tarõh seiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talina, Norra, Taani, Soom� ja mordva naisil� ki�q ted� luul�tuisi lug�man n�nn�. http://www.sirp.ee/archive/2001/02.02.01/Kirjand/kirjand1-3.html
Talina Võro Seldsi alostuses loemi mahlakuu 8. päivä 1990. aastagal (08. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Talinah om kol' lauluparki: http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Talinan olõmisõ mõttõ ütel’ kõgõ täpsembält vällä poig Kaarli: saat tegeldä kõgõga, ilma et tuu väega silmä putus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Talinan om tuu võimalda, nigu määnegi sain olõs vaihõl. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
1737 Talinan trükit lõunaeestikiilne vagatsõv juturaamat, kon ollõv kolm tõlgit juttu. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Tallih kats hobõst ruhe pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tallih ol'l hopõn' ruhe pääl, sei kaaru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tallih oll ta hobõsõlõ hanna ala tsusanu hõpõraha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talliin, Eesti Raamat, 1988 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Talliin-Tarto-Põlva-Võro-Haani liinibuss' sõit vällä Talliinast 9.05, Tartost 11.35, Põlvast 12.20 ja Võrolt 12.45. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Talliina Liinatiatri , lavastaja Rohumaa Jaanus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Talliina Riikligu Konsõrvatooriumi lavakunstikatiidri diplomilavastus, lavastaja Normeti Ingo ; televers'uun 1994. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
17.15 – Talliina Võro Seldsi laulupundi Liiso etteastminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Talliina aoluulinõ, inne taanlaisi ja s'akslaisi tulõkit pruugit nimi Kesoniemi om alalõ hoitunuq Lõunõ-Soomõn, kohe om muistitsõl aol Eestist rahvast elämä lännüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
Talliina ja Harjumaa latsirikkidõ perri liidu juhatusõ esimehe kotussõ päält är tulnu naanõ om paikligu miiskunna abiga toonu maalõ 16 peret ja saa häste läbi ka külärahvaga (muusiän kõnõlõs Varstu juuriga Katerina tävveste vabalt võro kiilt). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Talliinan eläväq võrokõsõq ommaq tennüq Tal'na Võro Seldsi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
1918 - Talliinan kuulutõdi vällä Eesti Vabariik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/24._radokuu_p%C3%A4iv
2009 - Talliinan mänge Eesti jalgpallimiiskund edimäst kõrda aoluun Brasiiliaga ja kaot' 0:1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Talliinast hummogu puul om Jõelähtme , lõunõ puul Jüri nink õdagu puul Keila kihlkund . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
(Talliina) – tuu om Lepiksoni synnom. http://www.suri.ee/il/2000/2/jyva.html
Talliina tüüle, selle et sääl oll` Eesti Ühispanga pääkontor`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Talliin om Eesti pääliin ja Harjo maakunna valitsõmiskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
Talliin vai Talin ( eesti keelen Tallinn ) om liin Põh'a-Eestin, Õdagumere Soomõ lahe Kopli ja Talliina kolga veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
Talli man oll`gi tuu as`aajamine, siiäq tulliq kyik kokko hummugist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tallinn, Emakeele Selts 2005 (Valimik korrespodentide murdetekste VI). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Talli tävve täkukeisi, märti, märti . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/16/18-mardi-tullu-kaugeelta/
Talli ussõq jäiq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talli ussõ takah olliq jo poisi hukkajaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tall oll üts kuri pini jne. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Tallo võid tunda pinist. http://www.setomaa.ee/
Tallu jaos raoti jälq saan'a palkõ sisse umaq asõmaq, niguq nuka sissegiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tallu panti niguq hoonõq oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Talna, Tartu, Villändi ja Pärnu mulgi. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
- Talna Võro Seldsi naisi lauluansambli „Liiso“ etteastminõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Talna Võro Seldsi naisi lauluansambli Liiso tervütüs. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tal ` na Võro Seldsi vahtsõn näütemängun "Viiekõistõ rüänurmõn" män? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Talnan G-galeriin tetti selle auss valla temä pastellmaale näitus «Miu maailm», kos om päämiseld mineve suvi tettu pildi vägevidest puiest, allikidest ja muist siandsist kohtest Eestimaa luudusen. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Talnan Sõprusõ kinon. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Tal`nan olõ-i kerge ollaq võrokõnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
"Tal`nan tüküs kiil` meelest minemä, olõ joba kiräkeelega ärq harinu," vaband` Venno. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
T al ` na pois ` kõnõ Müürsepa Kaspar (14) sai võro keele selges katõaastadsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Tal`nast tahtnu külh liikma naada. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Taloh oll' rehetarõ üts' väega tarvilik kotus. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
«Taloh saa-i õnnõ kaeja olla.» http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
«Talo jäi 40 aastas piaaigu tühäs ja ütskõrd sõs ma olligi nigu kits katõ hainakuh’a vaihõl, kas talo maaha müvvä – mõts maaha võet, huunit olõ-i inämb, elomaja kah otsast sisse sadanu – vai jättä,» seletäs Liivi, vesi silmänukan. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tal oll suur mõisa ja maa-ala, esi tüüd tettä muidogi ta es viisi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Tal oll üts kuri pini. http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Tal oll’ üts kuri pini... http://cfe.ee/cantus-book?code=162&l=25&a=326
Tal olnu kolm poiga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Talomehe halv miil om õigustõt. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Talomehe, panõmi sälä kokko! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Talomehe vaidlõsõ, et kumb traktor om parõmb, kas vällämaa traktor vai Belaruss. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Talomehist kutsuti ütte “Maidla Aabo”, vai talo nimi olli “Maidla”, nink moro pääl üts vana nährik petäi kasvi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Talomiis Pulga Jaan kõnõl’ tuust, kuis peenükese tsiatapmisõ rituaali man tulõ vällä võrokõisi ummamuudu olõminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Talomiis: kits om targõmb ku lammas Orioni talo peremiis Kõrbe Hanno. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Talomiis pannu' leivä väitse otsa ja annu' väitsega tuut leibä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Talomiis tohe-i nii mõtõlda, et nakkas järgmäne aasta tegemä tuud, millest timahava suurt kassu saias. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Talonigõl kõigil oll’ hernes maah, peris ilma ei olõ kiäki jäänö,» hinnas’ Punniski Raivo Räpinä kihlkunnast Leevakult. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Talo nimi oll’ Aade, väiku üte-hobõsõ-kotus. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Talo oll' 30 tiinu suur nink tuu mano kuulu Jakobi vanaesä Jakobi ehitet Toro veski. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
"Talopernaane, koh sa olt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Talopernaane, talopernaane, koh sa olt?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talopidämine oll täl väega kõrrah kyik; kattõ sulast pidi, hüväq hobõsõ kõ olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talo piir om ütest külest Pärlijõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Talopoigõ hulgan löüdü velitsidekogoduisi liikmit, kinkal oll' kolm palvõmajja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Talopoig ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/meelespidaja.html
Talo puult oll tsässonani 60 sammu maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taloq kyik väega suurõq, mõtsaq suurõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Talorahvamuusõumi man peimi kuu alostusõn ajujahti, et näid sääl kandin vähämbäs saia,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Talost är ellä um rassõ ja väikuhn talohn puulpäivä-pühäpäivä olõ-i: eläjä tahtva süvvä egä päiv. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Talsipaast ol'l kuus nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipaast on kuus nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipaastuh es süvväq piimä ja lihha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipaastuh timmä haarus otsani veidü meile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipühi aigu kutsutas sinnä' õks kõiki setosid jal' kokko, õt üteh kuuh vasta minnä' keväjäle. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Talsipühi ja lihavõõdõ' ja suvistõpühi Se 1949 (V. Pino) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1601
Talsipühi ja lihavõõdõ' ja suvistõpühi - 0+0+2+1 = 3 (4) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1601
Talsipühi paastuh, ku olõ-õs viil nuuri eläjit, syss mõistutõti mõistuisi ja aeti jutusit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipühist kümnendäl nädälil edimäne päiv om oudakei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipühi tulõ, kyigil praasnikuq, meil leibägiq olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talsipühi ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta lubasi võtta nii, et laskõ akõn murro vallalõ ja ma ti nyna alt vii samavaari arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta lubas sedä, mes täl tiidmädä olle, sai nüid villkopa kätte ja jõi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Talu lauta läits. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Talunimmisilt' tii veeren ei tii kurja kinkalõgi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
«Talun juhtus kõik aig midägi,» muheli Annika. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Talun, kohe mi Markkuga sõidimi, oll’ kah kõik valmis: nuur peremiis oll’ joba inneskine päiv kombaini kõrra käümä pandnu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Talu omgi peris Läti piiri veeren. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Talupaigan külvi ildämpä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Talus võeti kangõq palgiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Talus võeti panti kangõq pedäjätüveq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Talutüdär ollu kuri ja uhke ja mait, aga vaenelaits ollu ää söämega, alandlik ja virk. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Talutüdär võt't rõõva ja ai sel'gä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Talu- või si mõisaemand tullu kah vaatame, miuke si loomake peris om. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Talvinõ aig, suur külm ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvinõ palk om iks kõgõ parõmb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Talvinõ sannatego oll’ rassõmb. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
(Talvistõpühi ilo). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Talvitsõl aol noq kiä tahai sääl pikält pidämä jäiä, a kääpä man käüdäs õks arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvnisu külveti ennebi viil, kat's nädälit enne pärtüspäivä. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Talv süü ar' suve sita. http://www.setomaa.ee/
Talvõ algusõst külmembäs! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Talvõ hal'as, suvõl hal'as, a olõ-õi ei lehti ni ossõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=778
Talvõ keskmäne lämmäkraat om 0 °C. Taivavii hulk om paras, 500 mm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Talvõl ei jõvva imä inämb sanna lumõ seest vällä kaiba ja ijä sisse mulku rako. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Talvõl elät no Kanepin, suvõl tan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Talvõl kuda mõnõ sukapaari kah. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Talvõl kui vatsk, suvõl piirok? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Talvõl käveq vin’ne poisiq, suurõq kõvaq vin’ne poisiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvõl käüt kõõ hainu hädäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvõl käü vähämp, a õks käü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Talvõl kõva külmäga om mi hingeaur selgele nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Talvõl minnu ilm väega ei huvida, pääle kündlepäivä nakka keväjämärke kaema. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Talvõl oll' kõik elu rehetarõhn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Talvõl olli tsiakasvataja hädän: es jakku söödävillä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Talvõl olõ-õi sääl õi hiirt, õi harakut. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Talvõl om ahi nii lämmä andja ku söögitekij. http://taarkatare.com/avaleht/
Talvõl om näid neil kotusil kaq näüdät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvõl panti raudnagla' vii sisse. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Talvõl panõq tarõ ala, nigu saanu-us kassiq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Talvõl puu vidamise aigu ol`l` timäl iks tuo kõva käsk, et ega sulanõ pidi uma viis vuori ärr’ käümä, oli sis kuorma sändse mändse oli, Kuorma pääle timä joht ni väega lizu us. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Talvõl satas Elbursin küländ pall'o lummõ ja tuuperäst om sääl mitmit mäesuusakeskuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Talvõl süüdi õks luuga liha ar ja suidsutamisõs jäivä rohkõmb pekidse lihatükü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Talvõl vatsk, suvõl piirak? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2082
Talvõl viil varramba, et sann iks vasta õdagut lämmäs saanu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Talvõrapsi saimi neli, suvõrapsi 2,5 tonni, kapstast 70–80 tonni hektäri päält. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Talvõs hoiõtas munnõ, et vast kiä arq koolõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Talvõsõaga pidi Soomõ Nõvvokogoliidolõ ärq andma 13% umast maast ja suurusõlt tõõsõ liina Viiburi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talv%C3%B5s%C3%B5da
Talvõsõda kest' 105 päivä ja lõppi 13. urbõkuu pääväl 1940 Moskva rahulepinguga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talv%C3%B5s%C3%B5da
Talvõsõda ( soomõ keelen talvisota , roodsi keelen vinterkriget ) oll' sõda Nõvvokogoliido ja Soomõ Vabariigi vaihõl, osa Tõõsõst ilmasõast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talv%C3%B5s%C3%B5da
Talzipühi pido! http://taarkatare.com/ss/2013/01/
19 Tal´na Võro Seldsi ansambli «Liiso» plaadi näütämine ja kontsõrt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Ta läits, ai tolle amme, kes oma esierälde pand, sälgä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta läits ilma müüda hulkma, et ommetegi kossegi endäle hirmu löida. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Ta läits manu ja küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Ta lännü tarrõ tagasi ja ütelnu vananaisele, et ta nii väikese kirvõga puid lahkma ei nakkagi; olgu kirvõs tubli ja hand tugõvamb. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta läts ka küll sis, muidõ nateh kotost vällä, istõ hüä raasa aigu mõisa küüni takah, lask siäl umma luudut liimi pudelahe, ja vei esanda kätte, üldeh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ta läts ka päiva kaema ja näk, et kand olli seest tühi ja sääl seeh süväh sääne ni ku vesi oll. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ta lätski kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta läts kodo ja ütel, et kae nüit poig. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ta läts lauta, nelli pulli maaha, õgaüts esi patta, naha orrõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta läts mõtsa jo õdangult ärä, tegi sinnä tule üles, ja oot niiviisi mõtuse edimäst häälitsemist. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ta läts mõtsa, löüs vagimehe üles ja ütel är, misperast tulnu oll. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta lätt jälle naist valitsema, kõik nii üttemuudu ja ütepikutse ku varvaga 37 lüüdu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta lätt naist valitsema, kõik om nii üttemuudu rõivil, käevä üits tõesist läbi 35 ja näo ka nii üttemuudu, et midägi aru ei saa. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta lätt tarrõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Ta lätt tütrigu manu, kõnelap, mes tälle tüüs om antu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta lätt tütrigu manu, tuu kõnelap: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta lätt, üüse näütäs tõõsõlõ rahvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta lõi kirve teräle tsälgo sisse ja tuli kodo ning ütel peremehele, et vaja om minna sepile. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510
Talõ poiskõsõlõ saa ta tütrikukõnõ osast, selle, et ta om külq väega rõibõq, a timäl om hüä ynn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta löütnu terve suurõ puukihi kõkõsugumaistest puist terve juurtega kokko kannõtu olõvad ja neide lahkmises riidä kõrval kirvõ maah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tal’lius’s ilosahe kin’niq, lää aida mano, aidaus’s kah kin’niq; mõt’li, et midäs siih õks, ar lää tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
12 Tal’na Võro Seldsi näütetsõõr Tungõl kand ette nall’akit lugusiid. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Tal’nahe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Tal’na latsõ ei tiiä, et muna tulõ kana seest. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Tal’na linnujaama vip-tarrõ 100 000 krooni iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Tal’nan oll’ mullõ vasta tulnu Plangi Transi autu treileriga. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Tal’sipaastuh an’ti lihha kah, - pääpap’ilõ kõõ lamba kin’gikene, vähambät tihka-as kiä andagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tal’sipaastuh kor’s’si leibä ja lihha, lihavyytõss munnõ, piit’repaastul jalq piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tal’sipühi edimädsest pääväst om üripäivä säid’setõist nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tal’sipühi paast ol’l kuus’ nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tal’sipühi paastuh (pap’p) kor’as’, migulapäävä* pidi praasnika rahvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tal’sipühist kün’dlepäivä om kat’s nädälit, üt’te päivä puudus, - kün’dlepäivä kuus’ nädälit, kattõ päivä puudus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tamka om lavvamäng , midä mängväq kats mängjät kruudulidsõ mängolavva pääl ütesugutsidõ nuppega, midä liigutõdas liuhka ja vastanmängjä nupist üle hüpäten võetas tuu lavva päält maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tamka
Tamkat mängitäs hariligult 8×8 vai 10×10 kruuduga lavva pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tamka
Tamm iks jäl keelilä kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Tammiste Riin om samtui taad miilt, õt är` tulõs kiildä Poola kaup ja lisäs tuulõ ka rämpstoit. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Tamm oll kistumalda suur mäe pääl ja väega vana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tamm oll´ mere veere pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/l/20.html
Tammõ Jaan Kunstnik: http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Tammõ all tarõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tammõ alt ilmu ütel pääval tatt-seene nõna üles ja naas tugõva tammõga kõnõlama: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Tammõkõnõ, matal puu / rahvalik ; sdn. H. Pehk, J. Alavere. http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Tammõlast lontskoh, ei idanõq, ei mädäneq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Tammõleht lontskoh, ei märtneq, ei mädäneq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Tammõ lõika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tammõ otsah jäi kõhnõmbas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tammõ otsa käveq kuraqvaimu nõu pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tammõ pääle ol’l olnu üts kiri kirotõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tamm ülene, taivas alanõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tamra Ave ütel’, et KÜSKi ehk kodaniguütisüse tsihtkapitaali abiga kujondasõ nä Pikäkannu kooli mano huviharidusõ keskust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tamralõ tüüd paistus jaguvat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Tamula järve veeren oppas reilendrit Tarto tandsuklubi juht Nuti Triinu, tandsus tõmbasõ lõõtsa Ojasaarõ Toomas, Hinrikusõ Henrik, Laube Kadri ja Valev. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ta mõtlõs, mis soo syna ommõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tan'no kaadsa taiva pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2153
Ta naarsõ tooperäst, et vanakura pää oll vasta saina põranu, ku ta hamba naha külest vvallalõ pässivä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ta naas kõõst kihäst [hakkas kogu kehast] väega värisemä ja ütel kutsarile: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ta naas tütrilt nõudma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tands'misõst es tulõ ka midägi vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
Tandsimi seltskunnatandsõ ja mängimi tsõõrimängõ. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Tandsiq või niisama hindä lõbos vai tõisilõ näütämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Tandsiq või nii ütsindä, paariviisi kui ka hulgahna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Tandsja': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
"Tandsja pühälik" etendü edimäst kõrd Viitinä koolimajan 1996. aastaga suvõl, sjoos keväjäs piäs taa Vanemuise püüne pääl vällä tulõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Tandsu all mõtõldas inämbüisi kihä liigutamist, hariligult rütmilist ja muusiga perrä liigutamist, midä võidas pruukiq kunstilidsõlt, rituaalsõlt, tõisiga läbikäümises vai ummi tundmiisi avaldamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
– Tandsuklubi rahvamajahn. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Tandsuklubi üten Osula rahvatandsjidõga. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Tandsu lõpu pääl an'd' tsuralõ käe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tandsu, midä festivaalil opatas, omma kaarajaan, reilendri, subota ja tuustep. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
«Tandsuopmisõs ei olõ kiäki liiga vana!» julgustas Udrasõ Maire rahvast üten tulõma. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Tandsuoppaminõ käü joba inne festivaali: seo riidi, 29.06. kell 20 tulõ joba kolmas Võro folgi tandsutarõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tandsus mäng Kalkuna Mari üten sõpruga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tands või ollaq tseremoniaalnõ (nt. osa usotallitusõst), sportlik ( võistlustands ) vai erootilinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Tands või viil tähendäq sõnolda läbikäümise muudu inemiisi vai eläjide vaihhõl, vai hoobis määntsitki muusigavormõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tands
Tandsõ ja' laul, tandsõ ja laul seeni, kooni rahvas' nakas' tarrõ tulõma. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tandsõq syss jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tan eläse tõistsugudsõ inemise, sändse süvämbä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tanganjika järv om suur järv Kesk- Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tanganjika_j%C3%A4rv
Tangi tulliva Savõrnast…? http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Ta nika valõ hindäle sääntse mehe vällä omast jaost, pan'd' toolõ oma rõiva sälgä ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tan jaetas seltskund katõs ja perän vaihtadas seltskundõ. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tankotsil omma neo tõendi võro kiilde ümbre pantu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tan köüdeti viht kokko kõovitsaga, a Võromaal ei olõ säänest köütmist prõllatsel aol küll nägemä trehvänü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Tan maal ei usu: lahut puid, sõidat rattaga, järven kävemi viimädse aoni ujuman… http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tan märki "|" (mõnikõrd tarvitõdas tuu asõmõl märki ":") tulõ lukõq "nii, et" vai "kon". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Tan nimekirän olõ ei uur´mistöid võro keele kottalõ. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Tan nääq segunõsiq ja tahaq nääq jäiväq. http://wi.ee/voro/
Tan oll’ hulga tühje maiu, nüüt omma suurõmbaltjaolt suvila. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tan olõ-i kah ütte küllä, om iks kats´: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
«Tan om esiki kats minutit und kulla hinnaga,» ütel’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tan omma' 31. mail 2008 olnu Uma Pido pääkontsõrdi laulu'. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=6&Itemid=7
Tan ommaq nüüd ülejäänüq jutuq, pildiq, mälestüseq, unenäoq. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Tan ommaq ärq tuuduq mõnõq värme nimeq, miä ommaq võetuq Tubina Tuuli kokkosäetüst raamatust " Kirä' Võromaalt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4rm
Tan ommaq üles loeduq mõnõq inämb tarvitõduq lühendüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChend%C3%BCseq
Tan ommaq üles loeduq mõnõq tunnõtumbaq inemiseq, kiä ommaq Võromaal sündünüq, Võromaal elänüq vai Võromaa hääs midägi ärq tennüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa_inemiseq
“Tano pühä Jummal, olõ`õi ma kuulnu, miä “püksid” tähendäse. http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Tan paigapääl peetäs iks õigõs ja hääs asja, mis om esi tettü ja tolle materjal om kah umast luudusest peri. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Tansaania , ammõtlidsõlt Tansaania Ütisvabariik , om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tansaania
Tansaania pääliin om Dodoma . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tansaania
Tan saa söögipudõr jälq ja nimelt kolmõsugudsõ limoga ehk leemega seätüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
[11] Tansaman, lk 8. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
[13] Tansaman, lk ja. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
[17] Tansaman, lk 34, sisun päälkirägä “Pätt ei lüüqki”. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Tan tegevä kurja nuu kuulõ edetabõli: mis viga eliitkoolil, sinnä võetas konkursiga vasta õnnõ mändsitki taibusiid! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tantskem, tantskem, sandimardid, märti, märti! http://regilaulik.folklore.ee/pohjatartumaa/blog/2013/08/09/1-laskeni-sisse-sandi-mardid/
Tantsõ õigõ lähikeiste, ne haarsõ tuu poiss kinni, tuu preile. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Tan" tähendäs Koorastõ Karstmõisat ja Jõksi küllä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Ta näedäs nüid oma kulunut kuldsõrmust, kõnel, kudas ta tedä olle saanu, ärä kaotanu ja nüid jälle leidnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta näedäs vähä käisse värdle 19 viird ja näi, kui tütrik joba amet sälgä ai. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta nägi, et iinsõitja juurdõ tull üts tõnõ miis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Ta näüdäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta näüs esi ka seda mõistvat, selle üle heitüvat nink hirmu tundvat, sest kui ta mitund vuori üle väidse terä arr oll karelnu, ja mitte inemises tagasi saanu, lask ta voona vallale, ja hinnel naksiva silmä juoskma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Tao Te Chingi" tekst om kirja pant mitte varrampa ku 8. ja mitte ildampa ku 3. aastagasaal i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tao_Te_Ching
" Tao Te Ching " vai " Daodejing " (ümbrepantult "Raamat tiist ja väest" vai "Edesiliikmise väe raamat") om taoismi alostekst, mink autoris peetäs hariligult Laozid . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tao_Te_Ching
Taoismi alostekst om " Tao Te Cing ", mink autoris peetäs Laozid . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taoism
Taoismi om peet ka ainugõsõs tõõlidsõlt hiinaligus usos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taoism
Taoism om Vanast-Hiinast alostusõ saanuq filosoofilinõ ja usolinõ opõtus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taoism
«Ta ol'l jumal'!» Miildö är'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ta ol'l olnu' üleväh kah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ta olla kõnõlnud: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ta oll enne tõist tõotanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta olli Kristus, elava Jumala Poig. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ta olli hää vilja-aastak kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Ta olli käünü, andnu ütele mehele. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ta olli mõtelnu, et vaest om ka imä, hõigas vastu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ta olli mõtelnu, et vaest [vahest, võib-olla] om ka imä, hõigas vastu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Ta olli näidanu, et milles te minno liiguta-ai. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ta oll karanu üles ja lännu kaema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ta oll köüdse otsa kivipoolõ köütnu ja naas nüüd Kalõvipojaga' tüllü otsma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta oll peris vanatik? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta olnu mud'ugi rikka inimeste latú, kes ärä oll nõiutu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ta olõi imeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta olõi sul inämb uma naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta olõi viil saanuqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta olõss tedä võinu ka väega rikkas tetä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Ta olõ-õs mütsüga rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta ol’l täüs suur miis kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om Jumala pini. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om Mihkal Mihhalavitsi tütär ja loonatark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om hirmus miis kül jah, aga muido` kõrralik, neli last üles kasvatanu, latse ei ole` nii hirmsa, latse nägevä päris ilosa vällä... http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Ta om jo taivariigih jumala hüä käe all istus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om kyik silmavesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om kyik silmävesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om käsildä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om kõge haiguse vasta. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Ta om kõigilde krunti mõõta 8 jalga suur, pia aigu nela kandiline. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ta om kõ paremb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ta om külq tuu joq” Tulõ mano, näütäs, sõrmus kaq sõrmõh, kuningatütre käest vaeldõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om must, lätt pümen’düse sisse arq ja kiä timmä näge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om ollu enge ja tüüge vana mõtskunnamaja kõrdategemise man ning om sääl riikligu mõtsakeskuse abige tennu lastele luudusmänge, näidanu vilme ja kutsun uvitevit inimesi küllä. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Ta om pühä Troets. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om sis rahvaarvo poolõst Soomõ kõgõ suurõmb ja Põh'amaiõ kolmandas suurõmb vald ja liinaala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Ta om sul vaeldõt naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om tõnõkõrd hiid´onõ ja ku ta midägi lövva-i, sis ütlõs, õt śoo asi olõ-i täl är’ kaonu’, a ta piät’ śoo lihtsalt üles löüdmä. http://www.zetod.ee/set/zetod/martin
Ta om veiga hüä sõbõr, kiä avitas hädäst vällä ni huul´. http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Ta om väega pal’lo rahvast arq söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om õkva minu väits. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ta om õkva nii olnu, ilda aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta om üöd ja päiva rahutu, ja kuijos perä puolt peenikeses kui varras, nii et sinnä muud perrä ei jää, kui luu ja nahk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
“Ta on sul nii laisk kass, ei tulõ aho päältkiq alla terve päiv.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taotluse äräsaatmise viimäne päe om 15. veebruar. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Taotluspapride häädüse ja teelemineki üle otsustas kultuuriministri. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Taotlust eesti keelen ja inglüse keelen saa lukõ kodolehe www.savvusann.ee päält. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Taotlust saa esitä Eesti riik, taotlusele käe ala pandjas om kultuuriministri. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Taotlusõ kokkopandmise man avit nõvvoga UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Taotlusõ läbikaemine ja hindamine võtt aigu puultõisku aastat, lõppotsusse tege vaimlidsõ kultuuriperändüse kaitsmise komitee 2014. aastaga lõpun. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Taotlusõ seon asjan esit Eesti riik UNESCO-le mineva-aasta paastukuun. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Taotlusõ tegemist omi iist võtnu savvusannu kuuntüükogo, man omma osalise olnu hulka inemisi eri seltsest, külädest ja asotuisist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Taotlusõ tegemist om iist võtnu suidsusannu kuuntüükogo, kiä tegutsõs kohalige seltse ja asotuisi toetusõl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Tap'p kitsõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta (pagesi ilma perrä kaemada külla ärä), ja - pässi kiusajast ka vallale. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tapa kesmäne arq, a vanõmbalt süük saada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tapa lats arq ja süä praadi mullõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapami timä ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tapami timä siiä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta pandnu sammusi Pihkva poolõ, kuni valgõ valla tulnu ja Kalõvipoig suuri lavvasälätävvega vasta tulnu ja timält küsünü, kost ta tulla ja mis asjo ajada. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
“Tapa temä arq otsani!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapeet Marätsäuk -Seto kultuurih kasus pihlakas värte kõrval, om pühä puu. http://setokunst.ee/tegevusalad/tapeet/
Ta pidi kibedaste kahiten tundma, et ka vana näksi'gi hennäst naarda ei lase. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tapiq imä kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiqki ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq lamba maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq lehmä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq lehmä maaha, saiq mao seest raha kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq nimäq oina maalõ ja teiq süldiskiq arq, et kaeq kohe timä noq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq näq härä maahha ja tahtsõq kiitäq sööki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq näq sysarõ arq ja matiq suurõtii veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapiq vasikõ maaha ja lehmägi maaha, et tuud sukugi jätäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapitegemine, täpsele lõikaminõ, tüü viimistleminõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Taplusõga pidänü Kalõvipoig taganoma kuni Peipsi veere sisse, sest ega laud ei kestnü inämb vasta lüvvä, kui ainus kord. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
- "Taplõma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapnu-us esiq, niq andnu-us määnegiq Jummal’ põtra.”Il’kandra kepigaq tsusasq, putut’ ynnõ veid’kest põtra, niq kõrragaq põdralõ nahk sälgä, üles ja mõtsa pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapp ar nii suurõst, ku jäi nigu henrneteräkene sinnä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapp arq täkuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapp jo uma latsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tappu arqkiq halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tappu nõid arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tappu-us arq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapsõ suurõ, ilosa, halli täku arq talli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapsõ timä lihha pal’lo maahha, istõ sälgä, naas’ vällä lindama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapsõ timä tuu kuninga kaq arq ja sai tuu riik timäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tapõdi Annõ=päävä utt', ehk Mihkli-pääva oonäs, - õks pidi edimäne palakõnõ "vanalõ" visatama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tapõti umbõs 6 miljonit juuti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Holokaust
Tapõt kana ol’l täl arq ette mõtsa viid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta püüse suurõ põdra kinni, küdsi suurõ tulõ pääl är ja pan'd tervihnä' nahka. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tap’i haraga maahha, a tuu ol’l suur’ nõid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p jalq härä, sei ja läts kodo juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p joq uma latsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p jo uma latsõ arq hällü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p kokk nuuq arq ja vei sõbralõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p pini kutsikõ arq ja vei provvalõ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tap’p tuud varba kooni purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta raput’ rihma, et noq olõ jo arq lännu otsast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Taraski kaldõh ommo üts kuup. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Tarbatu, Dorpat, Dorpt, Derpt, Jurjev . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
10.30 Tarbatu laulukuur. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Tarbijide Ütistü kaubandusjuht’ Horni Taivo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Tarbijidõ Ütistüst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Tarbõkaupa ja söögikraami toodõti inämb ja militaartoodangut kahandõdiq üte kümnendikuni tuust, miä oll' inne revoluts'uuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tarbõpuu piät olõma raot. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Tare taga tamme otsah. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Tare taga tamme otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Tare takan tamme otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Taretake tammi otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Tare takkan tamme otsan, mõtsan kuiva kuuse otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Tare takka tamme otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Targal om suu söämeh, rumalal söä suuh. http://www.setomaa.ee/
Targal tüü kallis, ullil uni armas. http://www.setomaa.ee/
Targalõ tulõ tark hädä kah. http://www.setomaa.ee/
Targa mehe man om tõlvgi naane. http://www.setomaa.ee/
Targa poja lätsi ka minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq ja kes tälle opsiq, et poig ol’l arq läbi tulitsõ mere viid ja uibutsõ saarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq massinaq GPS-iq pandva ega maapäälse punkti asukotussõ sendimeetri päält paika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Targaq panniq tähele, et mis soo timp om, et meil om liinah üts pühä inemine arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq sysarõq kaiq, et vot ol’l sysar sai noq kuningapojalõ naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq sysarõq lätsiq, niq ojakõnõ tii viireh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq sysarõq lääväq, kaesõq, teedakõnõ puhma all istus, kats valgõt kivikest käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq veleq kaq, üts sika säläh, tõõnõ pahru säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targaq veleq ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Targa’ vele’ käve’ sääl uma tävve rahapungaga ette, ni joodi kuninga lävehoitjit soldannõ, nuo kitti tõisi kuningalõ ette ni võtt ka kuningas näid hinele tiendris, üte kusäris, tõsõ tarõpoisis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Taril käävä’ tütärlatsõ keväjä, ku’ lämmä ilma’ tulõva. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3251
Tark andse kuningapojale kolm asja ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Tark juhat ka kuningapojalõ tii Venne nõia mano, kost sinnä mindäs ja kuis nõia mano saat. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
“Tark kuningas meil perse all.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tark kuninga tütär Olli üten mereveere liinan kuningal üts ülitark tütär, kellele kosilaisi väega paljo käve, a teä es taha ütelegi minnä, vastut neile, kes tedä kosjan käve: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tark küsüs ulli käest ka nõvvo. http://www.setomaa.ee/
Tark laulik-neio nurmõl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/11.html
Tark om sõs ka ää massu iist sinna tullu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Tark opas timmä, et ku sa hiität õdagu magama, sa üts linige hand panõ mehele küle ala, tõõnõ võta peio ja syss võta kats ränikivvi ja lüü linige otsa pite ränikiviga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tark poig läts vahtõ inne üte öö arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tark rakk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tarkuist olõ-õi midä sälägä nõsta. http://www.setomaa.ee/
Tarkvaras pruugitas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Tark ütel: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Tark ütel, et sa min inne kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tark ütel, et teil om lauduh mar’atsäük ja tuu käü teile tüütämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tark ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tarmo käest saa teedä, et tan om suur vahe seen, kas vana laud om võet huunõ põh’a-vai lõunapuulsõst külest. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Tarmo meelest omgi Võromaal tüü löüdmisega päämine hädä, et tüü om külh, a sakõst kavvõl ja sõidat suurõ jao palgast maaha. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Tarmo om uman talon viiendät põlvõ peremiis. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Tarmo tuu jäl tenotähes piigli vasta. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Ta `rohkõp ruttu mädänäp, ärä¿, vot. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
(Tarrõ minneh:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/22.html
Tarrõ oll’ iks puhtõlaud kah katõt, iks kombõkotust piteh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
(Tarrõ saieh:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/22.html
Tarrõ või ka jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarrõ võis minna egaüts, a kas peetäs, sinna es lasta. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tarsimajan, kitsarüüpmelidse raudtii vahimajakõsõn. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Tarssina käeh olli tsässona võtmõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tartese Heino hindas, et Teppo-tüüpi lõõdsapille või olla alalõ 400–500 ümbre. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tartese Heino kah avit’ viil, plekke ragi! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tartese Heinol omma sügüseni kõik nädälivaihtusõ kinni. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Tartese Heino naas’ lõõdsapille tegemä mõnõ aastaga iist ja om näid joba 22 tükkü tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tartese Heino nakas` pilli mängmä jo säitsmeaastadsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Tartese Heino pilli masva 3000 euro ümbre, a tuu ei tähendä, et tuu tüü meistri rikkas tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tartese Heino sai valmis Võromaa lõõdsaraamadu Tartese Heino om kokko säädnü raamadu Võromaa lõõdsamängjist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tartese edimäne. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Tartes hindas, et tä mõist tuud tüüd joba peris häste. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tartlaisiga om võrokõisil olnu mitusada aastakka ütine lõunaeesti kiräkiil , mink üts vanõmbit ja tähtsämpi kiräliidsi mälehtüsmärke om 1686 . aastagal ilmunu Wastne Testament . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tarto: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Tarto, Rasina ja Ruusa mehe tulli kah appi ja õdagu sai üte sis kätte. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Tarto-Võro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Tarto-Võro suurtii pääl om sildikene «Vana Võromaa». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tartoh, Akedeemilise Emakeele Seltsi toimetused XIV, 1926.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Tarto-haron nakas proosat ja luulõt kirotama Mats Traat; võro-haron kirotasõq luulõt viil Aivo Lõhmus ja nuur Vallo Patrasson, kiä ka noorõlt kuuli. http://wi.ee/voro/
Tartoh el’li üt’s pees’t’ri - Ivvan' kutsut’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tartohe opma minemist tä hindäle ette kujoda-i: http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Tartoh tahetas sama tüü iist rohkõmb palka ku Võroh vai Põlvah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tarto keelel võro keelega suurt vahet ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Tarto 2. keskkuuli, a jäi ildas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Tartokiilne varatsõmb kiräsyna. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tarto kommunistliku polgu rooduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tarto_ks no tabakinnitäjä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/8.html
Tarto_ks tabakinnitäjä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Tarto_ks targaq esändäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/s/1.html
Tarto liin on varra keväjelt peris hirmus. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Tartomaa. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tarto maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Tarto rajuun nimetediq ümbre Tarto maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_maakund
2009 - Tartomaal Võnnu ja Tarto-Maarja kihlkunna piiri pääl Tarto - Räpinä tii veeren tetti pidolidsõlt vallalõ kats kihlkunnasilti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._mahlakuu_p%C3%A4iv
Tartomaa veere pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Tarton. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tarton minevä kolmapäävä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/inne.htm
1919 - Tarton naksiq pääle Vabahussõa rahokõnõlusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._joulukuu_p%C3%A4iv
Tarton oppas naistõrahvas poissõlõ puutüüd viil Kiviliina gümnaasiumin ja Mart Reinigu koolin. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tarton ost külmhoonõ vabarnat kokko, tuu aasta massõva kilost 25–30 kruuni. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tarton suurlaadapaigan om 15.-17. rehekuu päivil suur vällänäütüs EHITUS JA SISUSTUS 2015 . http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Tarton süämetohtri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
1784 - Tarton tetti vallalõ valmissaanuq Kivisild . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/16._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
Tarto om liin Lõunõ- Eestin Suurõ Imäjõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
Tarto om suurusõ poolõst tõnõ liin Eestin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
Tarto om tunnõt ku ülikooliliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
Tarto pääle vai Võrro. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Tarto rongi piletihind om 44 krooni. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Tarto sitigatiidläne Soonõ Villu löüdse kimalasõ (ladina k Bombus confusus), mändsel olõ-i eski eestikeelist nimme, kõnõlõmada võrokeelitsest. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Tartost iks võiutaldrekuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Tartost loengult ja sõit' Andsuga kuun kodo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Tartost saa Umma Lehte osta Tartu Post`kontori lehemüügipunktist keskliinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Tartost saa lehte osta Postimajast keskliinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/nove.htm
Tarto targaq esändäq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/8.html
Tarto tohtri ütel’, et kirurgikinda ostat, noidõga võit tetä! http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tarto, [tsens. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Tarto Ülikooli alost' 30. mahlakuu pääväl 1632 Roodsi kuning Gustav II Adolf nime all Academia Dorpatensis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_%C3%9Clikuul
Tarto Ülikoolin eesti ja soomõ-ugri filoloogiat opnuq keeletoimõndaja Taimi alost' kuuntüüd A&A Linguaga 2010. aastagal. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Tarto Ülikoolin kaits' Saarõ Evar uma doktoritüü Võromaa kotussõnimmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Joulukuu_2008
Tarto Ülikoolin oppas Kauksi Ülle vahtsõmba ao lõunõeesti kirändüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Tarto Ülikooli päähoonõq (Ülikooli 18, Tarto) tarõ 139 . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tarto Ülikuul (lühendüs TÜ ) om kõgõ vanõmb ja suurõmb Eestin tüütäv ülikuul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_%C3%9Clikuul
Tarto Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Eestin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
(Tarto ülikuul’ om kah ola ala pandnuq). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Tarto ütes tähtsämbäs sümbolis om olnuq Kivisild , miä häötediq ärq Tõõsõ ilmasõa käügin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
Tartsaani juttõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Tartu Kiränikõ Majan kynõli võro kirändüsest kõgõ Varbusõlt peri Aivo Lõhmus, Jaan Kaplinski, kelle imä oll´ võrokõnõ, Karulast peri Ülo Tonts, Võromaa peritollu Räpinäst Järvamaalõ vällä rännänü vanõmbide lats´ Hando Runnell, Ain Kaalep, Rõugõ kihlkunnast peri Kauksi Ülle. http://wi.ee/voro/
Tartu, Sännä, Võro… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tartu 48, Võro liin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Tartukiilse kirävara vällävahetamisõst 19. aastasaa lõpun. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
1868-1872 Tartu kroonugümnaasiumi vannu kiili ja geograafia opõtaja. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Tartuni tekk´ taterikka. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/8.html
Tartun, opnu viiulit, kontrabassi, tennüq bändi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
«Tartun sai ütele tohtrilõ tettüs kleit, sifongist sleif iin,» seletäs Hilda. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Tartun tiinse kooli- ja elämiserahha juussõlõikajanaq, vinne võimu aigu oll` VR lühküst aigu kortinaamõtnik, 1946-82 Tartu kliinilisõ sünnütüsmaja statistik ja arhiivipidäjä, ka raamadukogohoitja. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tartu 48, 65609 www.voroselts.ee Telefon: http://www.rahvakultuur.ee/?&v=182&o=1867&action=print
Tartu Ülikoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kaks.htm
Tartu ülikooli aokirändüse eriala. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Tarvastu Järvekülä kottal om Võrtsjärven üits saar. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Tarvastu, Viljandi, Suure-Jaani jt. tulõman. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Tarvastu mõisa Sägä rehen on üitskõrd vanapagan pulme pidänu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Tarvastun om vanast enamiste igal talul oma ohverdamise paik olnu, kos na enne, kui na midägi värsket asja om kiitän, pidänu kige enne viimä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Tarvidus võrokõisi uma lipu perrä tegüsi üteh võro keele ja kultuuri liikmisõga, miä naas' suurõmba huuga pääle 1980ndide aastidõ lõpun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Tarvidusõ perrä lühküid seletüisi võro keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tarviligu tüüriista olli kõik kotoh olõmah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tarvitadas viil, kui mängjä ar väsüs vai nakka-i inämp mängmä, vai tege midäge, mida mänguh õi lubata. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Tarvitamisoppus: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Tarvitõdas pia kõkkõ vart üten lehti ja häitsmidegaq – kasvo ürti, minkast tetäs tsäid ni õli - vai viinaleotust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
“Tarõ all.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ all oll pudelit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh katõ päägaq miis sängüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh kolmõpäägaq maaha, esiq sängü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh lugi, - kiä tahtsõ, las’k eläjide pääl kah lauda man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh oldas ülevah ja loetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh oll sumka ja pill, minga puhku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh ol’l joq unik inemise luid, kyik tuul kuningatütrel arq süüdüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh pandas kirst põrmatohe, nigu külmemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõh vana paabakõnõ 54 prääditäs 55 : vasinõ 56 vokk, vasinõ lang, vasinõ kuutsliki' 57 pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tarõ kaq kargama, ahi, niq kyik mis ommaq tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ kasit, a kedägi majah olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõkõnõ jäi saisma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõkõnõ saisma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tarõkõnõ saisma, mu poolõ lävega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tarõkõnõ saisma, mu poolõ lävegaq, mõtsa poolõ pajagaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõlagi ja tala Rõu 1936 (A. Raadla) Rõu, 2Se - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Tarõlagi, risttala Se 1927 (M. Pihlapuu) 4Se - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Tarõl olõ-õi üttegi akõnd ja tarõ kõik inemisi täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Tarõ lämmi, asõ pehmeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ lämmi, tä om õks kui elet siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ läve all olli kyik aholuuaq, pliinikäpäq ja kooguq risti maah, nigu saaas jalga panda tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõn istumiq tooli pääl, söömiq lavva takan, makamiq sängün ja rõivit hoiamiq kapin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tarõn oll pikk laud, kos palliva põlesid] küündle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tarõ ol'l lämmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ ol'l tett just mäe otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ oll kütmäldä, ma küti tarrõ, karmu ar’a ja jäi ilm söögildä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ oll pümme ja sepp heidäs aho pääle magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Tarõ oll’ lämmi ku sann – aho kütetü, õt piirakit kütsä – õks Mõlapääväst. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Tarõ otsast kaeq, ku timä lätt vii perrä, paari säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõ rahvast täüs, õi olõ ussi, õi olõ aknit? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Tarõst õks viidi kuum vesi pangiga sanna rõivamõsu vanni valmis, kylm vesi kah. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Tarõ takah tammõ ladvah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tarõ takah tammõ otsah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tarõ täis velitsit, ei söö, ei situ, ei paia, ei lävve? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Tarõ täüs rahvast, usse-aknet olõ-õi', a elase? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Tarõ täüs rahvast, ust olõ-õi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Tarõ täüs üümajalisi, õgal ütel postel? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1204
Tarõtütrigul valu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik juus'k' ruttu tagasi ja ütel' papilõ, hingli om sullõ perrä tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik juusk kellätorni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik lask väräq vallalõ, niq saatsõ tiiküäjä sanna üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik lubasi tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik oll kotoh ja tuu lubasi moro pääle, kooni paaba tulõ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik puhas't' arq, hiit' sooliguq vällä litakõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrikul oll väega hallõ poiskõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tarõtütrik ütel', et võeh, mul es olõ meelehki, et papil las võtta tuu raha aho alt, et täl om veidkest patta viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta saai sääne maja, nigu mul ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta saa sullõ tuu eest, et sa tuu pühäsekese arq osti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta saat õkva üte sulase neid taka aama. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Ta `saisõ iks m¼ni neli viiš `aastõt, `saisõ ku tedä es.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Ta sai tolle tütriguga viimäte sõbras ja lätsivä sis seldsin kodu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
“Tasa jah!”, et hil’l’okõisõ olgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tasakaalust" om teooria kangi kotsilõ harilikun Eukleidese stiilin: sääl om üts definits'uun, kats aksiommi ja neli lausõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Ta sa taga mõista ai hüäste aija, a lass mi aja. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tasatsõ kobimisõ läbi võimiq ärqtundaq, kuis silm höörik om ja kuis kõigipäidi luunõ koda tedä varjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Ta seletänü naasele ka küll, kost timä rikkuse sai, a toda es ole ütelnü, kes juhat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ta sobisi kimmähe kommentaatorist. http://www.zetod.ee/set/zetod/jaanus
Tasoja S.-Rõsna k. Maarja Kägomägi pärändanu tarkusõ uma imält, om kuulsat tasojet sooh veereh, vana 55 a. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tasomisõ iist es tohe tennädä, sis es saa api. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Tasomisõ pääle tulõs viil viheldä kah. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Taso noidõ iist olõ-s suur, agaq tuust jatku, et hanki peris kinä kogo vanna klassikat ja s'aksa kirändüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tasos tähele panda, et nimelt rüäjüvä panti teomehele mõisahe minnä üten. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tasotas pääsuuni, kässi-jalgo, kangit lihassit ja hää olõs ka seo man suula vai mett pruuki. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Taso võetas nii pallo, kui keä and. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tassakõistõ külq, a iks olnuq kuuldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
"Tassa tuulõkõnõ puk..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Tast saa kaia, konkotsil Contra parasjago om ja kost tä joba läbi om juusknu. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Tast tulõvagi edimidseq hädäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Tast või kaiaq, ku pall'o Viro vangimajan vange om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Ta suutsõ just tuu tulevikuvisooni poolõ päält asa väega ilosast kõnõlõda. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Tatarlaisi sissetung 13. aastagasaal näüdäs', et tasadsõ maa pääl om rassõ hinnäst kaitsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ta trehvas uma tulekiga õkva väidse terä pääle, ehk täll küll suurt voona kõrval viten, suu ja silma sugu virilahe olliva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tatreko pudyr um valmis, noh! http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Tatrik (päämidselt Ukraina uma) jõudsõ puuti tagasi, a tuu iist küsütäs no poolõ kallimbat hinda, 40 krooni ümbre. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tatrik sais ilosahe aidan ja uut, nikani ku peremiis hindäle tatrigukuurmismassina saa osta. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Tatrik uma maa päält Vana Võromaa kõgõ suurõmb tatrigukasvataja Lõivu Ain. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tatrikutera. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Ta tulli ka tõiste manu ja küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ta tull syss kodo, ku suur too kodo oll, koput ussõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta tul’l vällä, pan’d’ jalq pulga maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta täüt ka püssä hõpõdsõ 77 laadiga 78 ar, läts tõõsõl pääväl mere viirde ja laul: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Ta tõiõ pika pudeli Ja andsõ esäle. http://www.laulud.ee/laul/ma_latsi_labi_tsergo_kula-143.aspx
Ta tõmmanu haina tokiga veerde ning võtnu kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
“Tat’o, kas sa tahai süvvä?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tat’o ka tulõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tat’okõnõ, min noq tuu kats pangi vett!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Taudipiirkunnan saa-i ajujahti pitä ja koolnu tsia löüdmine tähendäs jandalit ja rahakullu,» põhjõnd’ Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Taudsi-ks tapa, taudsi tä tapa, maalõ mata. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_16_laul.php
Taula külän laulnu, ni kontserdit kullõlnu, ütel, et tä ollõv suur Šamaan. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
(Tauli Anu jt Villändi Kultuurikoolist). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Tauliq jt. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Ta uma värgi tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ta um mu tett.» http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ta utel vaesõlõ latsõlõ, kes kurvalt kõrvalt kai: http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Tavalidsõlt tuu, miä om uma, omgiq hää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Tavalidsõn kallendriaastagan om 365 päivä, liigaastagan 366 päivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Tavalisõlt suure` juhi` miildü-üi` ju pööblile. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ta valõ üte väega pümme üü, sis pan'd ratastõ ette kats valgõ pääga' härga, ratastõllõ pan'd nelli suurt kivvi õga kerigo nulga jaost. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ta vet Jummal lasõ-õs sändsele kidsipungalõ, timä ahnusõl õnnõst minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ta vett Mikitäkene meid ärr pett, a läke mi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta vet ta Petseri maastera man um veli kül' paha pal'lo tüüd tett, vet muido iks tettüs saanuki-is, ku vägimiis tegemä naanu-us. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
"Ta vett, kulla veli, ma hoias siih su ello, ma nu, veli, või-i hinnäst siist paigast liigutatki, ma piä siih parrõ otsa kinni, muido satas pars sullõ päähä, ni ärki su tapp kuulus17!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Ta vett ma su naist parembahe tunnõ ku sa esi, olõ õi timäst sullõ suurt taari! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta vett meil paastu aigu ilma halv ellõ um, tuo vana pooslo masla aja sööme otsani kuräs, ni tükil mõnikord ossalõ nakama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Ta viisi-i midägi tetä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta või mant ollaq vaka suuru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta või ollaki loodusõst peri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Ta võtte üte rõivatükü ja rohmas tuuga kärpsile; hulk kärblaisi sai surma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ta võtt nooq saapaq arq ja linnas’ jalq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta võtt raudkangõ, nõst tuoga üte tarõ nulga üles ja lask noorõmehe nulga alt vällä, juhat talli pääle hainu sisse magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ta võtt toosamaga arr ja elli nii kui ta sis sai; no umma nä mõlõmba havvah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ta võt’t kats kaarnat kotist vällä, kaarnit praat’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta ütel: http://www.laulud.ee/laul/oll_maeotsa_talu-214.aspx
Ta ütel, et kulla tütrekene, kütä mullõ sannakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ta ütel, et om mõnda mulgi keele sõna kuulnu vanaemä käest, kui na emäge kõneleve, aga tahass esi kah mõista. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Ta ütel, et tääd mõnda sõna ennemp ka, aga iki om peris rasse. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Ta ütel herräle: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Ta ütelnü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ta ütel viil, et Mulgimaa valdu puuld asutet Mulgi kultuuri instituut võiss olla samamuudu riigi iilarven sihen nagu Võru instituut. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Ta ütel viil, et täädustüüd om Mulgimaa kotta irmus vähä tettu, ja tund muret, et medel om viil liiga vähä inimesi, kes mõistave perimuskultuuri lastele edesi anda. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Ta üte põllu lei, tõisõ jätt. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Ta üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tea eläs kah Karilatsin, Tiina eläs Väimelän. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Teatajan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Teatõ päälkiri: http://taarkatare.com/kontakt/
- Tea üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Teda olli pestu [pekstud], sälla pääle olli säändse vommi [vorbid] kasunu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Tedä ei peetäki ütes maapäälitses proostas tõbõs, tedä olõvat üts kõigõ suurõmb maailma nõid kõigist maailma tõbist ja hädist kokko säädnü, egast ütest üte tsilga võtnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tedä es püüdäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tedä (hans'at) olguq vai pang, hummugus om kõik otsan ( Pulga Jaan , "Paar tiidüslikku oppust alustajalõ hans'ameistrele", Võro-Seto tähtraamat vai kallendri 1993. aastaga pääle ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Tedä juhatõtas jäl ots´ma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Tedä kutsuti viil Richard Lõvisüämes , tuuperäst et tä oll' kuulsa ku suur sõamiis ja sõapäälik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Richard_I
Tedä käü kaeman väega pall'o roitlõjit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niagara_viisadang
Tedä mängitäs malõlavva pääl: tuu om 64 kruuduga (32 valgõt ja 32 musta ), miä ommaq 8-n rian ja 8-veerun nii, et kõrvuisi olõvaq kruuduq ommaq esiq värmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mal%C3%B5
Tedä nimitetäs linsis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Tedä om ka mitmidõ saari pääl: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tedä om ka süütet Nõvvokogo Eesti elo üteülbälidsen kujotamisõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Tedä om kutsut komöödia esäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aristophanes
Tedä om kutsut muudsa filosoofia esäs. matõmaatikan lõi tä analüütilidse geomeetriä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Descartes%27i_Ren%C3%A9
Tedä om pall'o lämmin maiõn, nii Ameerikan , Aasian ku Afrikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tedä otsiti takan, a kätte es saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tedä peeti hüäs eläjäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tedä peeti uman kandin pühäs. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Tedä peetäs aoluu ütes parõmpas ja mõokambas viiesepäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Beethoveni_Ludwig
Tedä peetäs edimädses muudsas õdagumaisõs romaanis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Don_Quijote
Tedä peetäs kõgõ parõmbas pärsiäkeelitside lüüriliidsi luulõtuisi gaseele kirotajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Tedä peetäs muudsa Õuruupa ja illadsõ valgustusao ütes mõokambas mõtlõjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanti_Immanuel
Tedä peetäs soe alamblihis ( Canis lupus familiaris ) vai ütes pinne perrekunna lihis ( Canis familiaris ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Tedä peetäs täämbädse päävä Ukraina ütes tähtsämbäs kultuurikeskusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Tedä peetäs Õuruupa aoluu ütes kõgõ suurõmbas kunstnigus ja Hollandi aoluu kõgõ tähtsämbäs kunstnigus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rembrandt
Tedä peetäs ütes kõgõ kõvõmbas matõmaatikus, kiä om elänü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Tedä piät õnnõ mõistma nii havvuta, et tä väega ei tsusi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tedä tarvitõdas söögis ja eläjide (nt. hobõstõ ) söödäs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kaar
Tedä tarvitõdas söögis ja söödäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesev
Tedä tarvitõdas söögitegemise man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keedosuul
Tedä `võe•i ika egä sugust, `võeti vähembat, `võeti suurõmbat, kui.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Teeda jäi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda kut’s’ mano, et tütrekene, tul siiäq, maq anna arq sullõ nooq kivikeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ elli paabakõsõgaq tõõsõl puul merd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ jalq küsüs timä käest kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ ka elli näide man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ kargas tarrõ, nii tsuskas pää pingi alla? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Teedakõnõ murõhtas, paabakõnõ ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ võtt käe vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedal hüä miil, et üts joq uma lubahusõ tõi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedal ol’l suu võidunuq, hamõh arq nõlitõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda naas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda paabaga märgise, et mis noq olõsi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Teeda-paaba kuldkaritsat lää ot's'ma." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda paabakõsõga elliq katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda-paaba, õi, laskõ uss! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda-paaba õi, las uss! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teeda räibõh, mine nu vie mu tütar ka vällä ussõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Teeda tsusas keele vällä, niq paaba lõigas keele otsakõsõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teedyst saa kyssy Võro instituudist. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Teedä oll´, et õdagu pääle kellä üttetõist tulõva sanna vaimu ja Vanajuudas esi kah. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Teedä saa nii vannust ku prõllastsist kombist, sekkä om saanu mõni nal´ajutt andsakust sannankäügist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Teedä saa siipest ni vihtust, sanna ehitamisest ja vanal aol sannan elämisest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Teed õks veitkesegi, õks inäb ku ilma. http://www.setomaa.ee/
Teedüs: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Teedüs aokiränikele! http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Teedüs ette: kutsumi naisi ja miihi Umalõ Pidolõ laulma! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Teedüs ja kirjapandminõ: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Teedüs kaupmehele. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Teedüs koorijuhilõ laulõ opmisõs. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=7&Itemid=8
Teedüslett kultuurimaja man om vallalõ: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Teedüslett üten kirjapanmise ja söögitalong´ega om koolimaja man. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Teedüspäivä tugõ SA Keskkonnainvesteeringute Keskus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Teedüsse andsõ edesi Külli Eichenbaum , savvusannuga köüdet ettevõtmisi üts iistvõtja. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Teedüst andva: http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Teedüst saa mano: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Teedüst saa mano www.umapido.ee päält vai Uma Pido projektijuhi Ojari Triinu käest triinu.ojar@wi.ee vai tel 5332 2153. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Teedüst saat mano otsiq artiklist Lühkü pruukmisoppus vai pikembält eestikeelidse vai inglüsekeelidse abilehe päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Teedüst saa www.rapina.ee päält. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Teedüst saa www.umapido.ee päält (Teedüs esinejile) ja Zimmermanni Ursula käest tel 5698 9818. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Teedüst timä iinkäüjide kotsilõ om jo inne 1700. aastagat. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Teedüst tollõaigside Võromaa rahvamuusikide kottalõ . http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Teedüs: www.aaestonia.com, tel 5559 5340 vai tulõ Võro liina Nöörimaa 22. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Teele_ks ma ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/35.html
Teel kodo tullen ütel kutsar herrale: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Teel naksiva vanakese ilosa s?idu p??l laulma; ?tes ?tel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Tee läts liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teemante lihvmisel saias kõgõ hinnatumpi vääriskivve briljantõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Teemant
Teemant om mineraal , hüdsäsnigu allotruupnõ vorm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Teemant
Teema piä-i olõma, a või olla ka jutu päälkiräs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Teema tutvustusõs või pruuki ütte kuni kolmõ lausõt, kõnõlda või ette võetust as´ast kõgõ rohkõmb viis minutit. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Teeme paha asja timä havva pääle, timä koer poiss. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Teeme tüüd timohkallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/21.html
Teeme Ära talgupäev , Teppo lõõts , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Teemi joq kirstu ka kõrraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teemi liinainemiisi jaos «maaelo läbielämise kotussõ» – saa tulla ja maaello pruuvi niimuudu, nigu maainemise toimõndaminõ om, ei määnestki ilotamist! http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Teemi liinainemiisi jaos “maaelo läbielämise kotussõ”,” ütel Puusepä Katerina. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Teemi parõmb tuu ujula kõrda, mis joba olõman om! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
“Teemiq pido!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teemiq siih märkmiselanga kacld. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
“Teemiq suitsu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teemi tälle syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teendri lõigas toost leeväst pala, kohe iht oll pant ja visas pinile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teenistüst piäs pidämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
Teenistüs väiku põndsu pandsõ, olli pillimiihi pildist väläh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tee pääl krahvipoig mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teepääl lask ta mao maaha, sei mõne tükü jo äräki, kuna osast, pagemisega, sinnä tännä, ärä kaotas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tee pääl nakas ta mõtlema: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tege esä helü vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tege imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tegeja tennäse viil MTÜ Hinokaid, Vana Võromaa kultuuriprogrammi ja Võro Instituuti. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Tege kivi kõrval: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tege kõvastõ sporti, om muido üts lahe säga. http://www.zetod.ee/set/zetod/martin
Tegeligult edimäne suuv oll’ olla aktiivnõ Räpinäl, kandidiiri paigapäälitsil valimiisil. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Tegeligult kõrraldaja' uutvagi, et rahvas jaotunu võimaligult ühtlaselt pia terve üüpäävä pääle är, et lauljit ja tulõhoitjit õks kõik aig jakkunu. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Tegeligult nakkas perimüskultuur õkva mi seest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tegeligult näütäseq võro ja soomõ kiil tuuperäst ütesugumast plaani, et naaq keeleq ommaq mõlõmbaq alalõhoitjambaq ku põh’aeesti kiil, miä om kipõmbalõ muutunuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tegeligult oll` Kiki kyigil meil lemmikhobõnõ, illos hobõsõkõnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tegeligult olõ-iq sääntse nimega organisats'ooni olõman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Tegeligult omma näide jutu väega as’aligu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Tegeligult om sääne mõtsakuul` latsi arõnõmises hää, a kogo tuu äri man ei taheta säändsest as`ast kuuldaki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tegeligult om õigus, et maavanõmbal om otsustamisõigust väega veidü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
"Tegeligult om õks äräq otsustõt, et katõ aasta peräst pandas kuul` kinniq," ohas` Hurda Astrid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tegeligult piäsi taad asja hoobis tõsõst otsast ajama nakkama. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Tegeligult sais hiina kiil kuun suurõst hulgast keelist ja murdist, miä ommaq tõõnõtõõsõst nii pall'o tõistõ, et ütitsest hiina keelest kõnõldas õnnõ ütidse kiräkeele ja ütitside kultuuritraditsiuunõ peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_kiil
Tegeligult sul olõ-i vaia kõkkõ teedä, midä sullõ torust sisse topitas! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tegeligult toet’ Vinnemaad ka Ameerika. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Tegelikult, egaq mul midägi hätä es olõq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Tegelikult ma pidigi üldse tuud asja minemä opma, a sõs lätsi õks vinnekiilt opma`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tegelikult ole-ei ti midägi nännü, sest õga järgmine kuningriik om vahtsõh nulgah vahtsõtõ kõrraldajatõ nägo. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Tegelikult omgi tuu grupp nime saanuq Coimbra perrä, tuuperäst et grupi asotamiskuunolõk peeti sääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Tegelikult om mul heng haige, õt kõk mu palgal olõva` inemise ole-ei Verska valla eläniku. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Tegelikult om ni, õt midä inämp inemine lugõ, tuud parempini nakas tä ka kirotama, sest lõpus jääse tallõ kõk n`oo koma ja õigekiri miilde`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tegelikult om ynõq üts`. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Tegemiisi man omma olnu ja avitanu sannu peremehe, seldsi, asotusõ ja ettevõtte. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Tegemiisi om üles võet katõ plaadi pääle. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Tegemiisi pakutas rahvamuusigakoolih (koolimaja kõrval) kõõgil kolmõl pääväl tuudaigo, ku suuril inemiisil oma’ loengu’. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Tegemise' Haanimiihhi pinokua ümbre Võro Instituudi hoovin (Tartu tn 48): http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Tegemise aol käüvät veiga haig(u)tusõ', kel suurõmba haig(u)tusõ', tuul olõvad rassõ kaetus. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
- Tegemisel om katõ edimädse pido hitte ja ka Uma Laulu võistlusõ parõmbidõ laulõ CD-plaat. http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Tegemist om edimädse peris uman keelen telesaatide sarjaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Tegemist om kõnõlõjidõ arvo poolõst maailma kõgõ suurõmba keelega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_kiil
Tegemist om pall’o: vaia om koto ja külä pääl vannu kah hoita. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Tege nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tege tööd ka veidkest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tege umma tüüd edesi, a nuil olliq unõriistaq kõrvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tege viina maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tegev�se’ ol�-�i kohustusligu’, a saa tet�’ just tuud, mid� tahat. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Tegevä esi talv aigu rahulikult mõtsa, ei kutsu suurt firmat umma mõtsa möllämä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tegi augu sisse, nakas juuskma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Tegijä omma jo inämbähe noorõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/index.htm
Tegijäõigusõq © 2016 ELDIA. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/meaenkielelae-fit
Tegit oidule orasset, tegit kaarat kalda alla, tegit linad liivakule – vesi võt oidusta orasse, karu sei kaarat kalda alt, liiv võt’ linat liivakult. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/vonnu/
Tego om lindistüsega tuust kontsõrdist, miä Jaan pidi minevä aastaga 27. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/inne.htm
Tegosynatüübiq ommaq väikeisi muutuisigaq kobõndõduq Toomsalu Ülo raamadu „ Setu verbi grammatika ja sõnastikud ” perrä. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tegosynost om annõt päält I tegonime viil II tegonimi ja kimmä kynnõviisi olõvao ütsüse 1. käänüs: tegemä , tetäq, tîî 60 ; val | ama , -laq, -a 56 ; loeq: valama , vallaq, vala 56 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tegosõnaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tegosõnaq jagonõsõq vanan lõunaeesti keelen kattõ ülembpüürdkunda. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tegosõnno säänestmuudu katõsjaotumist või õdagumeresoomõ kiili hulgan ette tullaq päält võro ja tõisi lõunõeesti kiili viil õnnõ kar'ala keelin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tego um saa-aastadsõ magnooliaga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
Tegüsi Lõkõriq meheq ja tantsutrupp (Maali, Salme, Päivi)jne. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
«Tegüsä käsitüüliisi pundi võisi mitmõn Vana Võromaa nukan uma kogo tetä ja ku om vaia üle terve maa kuuntüüd tetä, sis saa tuud laapsahe kõrralda,» selet’ Eichenbaumi Külli Võro instituudist, kiä ettevõtjidõ käest Uma programmi ala pasvit plaanõ kokko kor’as’. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Teheranin tegotsõsõq sümfooniaorkestri (luud 1946), filharmoonia (luud 1953) ja Rudaki-nimeline oopõri- ja balletitiatri (luud 1967). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Teheran om Iraani pääliin nink kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Teheran
«Tehniga om poissõl joba nii hää, et kuun mängin opimi ütstõsõ käest õnnõ lukõ.» Poisi omma esi jo jupp aigu Põlva lõõdsakursuisil tõisi oppaja olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Tehnika edesiminemisõ näütäminõ om pall'o tähtsämb, ku inemise hingest midägi otsminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Tehnika hind om meil sama vai eski kallimb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tehnikat ja kõkkõ saa osta, a maal tüüjõudu lihtsäle ei olõ! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tehnäs’ ja lubasi ka edimiä täl’le. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tehnäs’ timmä, et lasõõs mu lat’si hukka minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teid ka kutsutas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teid mi_ks painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/48.html
"Teid saa kats." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teid uutva tuhandõ laulja, ummamuudu koorijuhi, kriuksuga pillimängjä, kipõ tandsja ja mahlaka iistkõnõlõja. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Teie maja ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teie orgo orasõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/13.html
Teigi nii. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Teije ollete kui u\:tte ro\:wli mannu mo\:hkade ninck oade kahn welja tulnut minno kindi wo\:tma , olle minna toch egga peiw istnut teije mann , ninck olle oppenut Templi sisse ninck teije ei ollete u\:ttekit ka\:ghd minnu pa\:hle pannut . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=oda&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
«Tei joba minevaasta, aasta pääle koolitusõ lõppu, Tal'nahe OÜ-le Metsabüroo ettevalmistustüüd vällätrük'mises ja sai tuuga toimõ,» ütles tä. http://www.els.ee/index.php?page=108
Tei kirstu niq teiq kaasõgi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tei_ks lina liivakuhe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/22.html
Teile om antut tehda , se salla assi sest Iummala rickussest , neile teisille enge se ta\:hendamisse sissen , et nemmat ei mitte na\:h , et nemmat kummandakit neggewat , ninck ei mitte moista , et nemat kummandakit kuhlwat . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%B5istma&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Tei lepingi, ku tapa kuninga ar'a, kes saa kuningas, kes määntse mu aamadi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Teile saa õdagutses [õhtuseks] söögis see vanamiis säält pedäjä kõrvelt." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
“Teil esä koolõs ar.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Teile tandsi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Teil, kallis nuurpaar, oll’ iks lihtsämb osa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
“Teil ka tulõ tulla pulmõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Teil kotoh ütel luu' valutasõ'." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Teil muud ei tulõ tettä', ku viige' vaesilõ ja timä nimel, et mälehtäge tuud nime. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Teil nälgä es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil oll vaija tänitä, vai söönü ar, ku mullõ saa-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil oll vaija vasta saina karõlda, ku minemä läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil oll´ nu_ks pido peenükene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/76.html
Teil om as'atundja kokkopant tekst, a inne kliendile saatmist tahatiq taa keeletarvitust kontrolliq?... http://www.lingua.ee/vr/
Teil om as’atundja kokkopant tekst, a inne kliendile saatmist tahatiq taa keeletarvitust kontrolliq? http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Teil om kykkõ varandust, mis ilmah tarbist ja kyik lätt häste, a üts asi om õks halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil omma Peterburi bussiliini, plaan käümä panda luksusrong Peterburgi. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Teil om väega illos elämine… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Teil tuli pala-as tuu üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil tulõ viil edesi minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teil uma miis käü tihti väläh ja pras’s’ sääl vyyride naistõrahvidega, selle teil es saa latsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Teime küll, kesväkaraskit kah. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisi_punnisson_02.pdf
Teimi Võromaa talopidäjide liidu ja Haanimaa talopidäjide seltsiga ettepandmisõ umavalitsuisi liidulõ, põllumajandus-, regionaal- ja kultuuriministrile, et kuntligadsõ maa pääl väikutalo pidäjä võinu olla erästaatusõhn. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Teimi keväjä vahtsõ traktori pääle taotlusõ, a sis tull’ vällä, et mi käive om pall’o suur, ja toetust es anta. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tei, mis mõistsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Teimi sääl nutiga ausat tüüd. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Teinonen om hindäle Sõsarate pääväroa tellinu` – tartikuruug sibula ja suitsulihaga, salat hapnõkapstist, külm päälisehämmätüs. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Tei otsussõ ja ütli Paulilõ kah: ei müü är, las jääs! http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tei päävägaq kolq tiinu hainamaad lakõst, kuhjaq üleväh, katstõist kuhja kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq jalq vahtsõq ketiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq joq nii kavva aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq kerigu väegaq korgõ jaq laja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq kolmadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq nahast laiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq nimäq ollõq kyik’ ja val’mis’ti pito. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq nimä syja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq sinnäq tulõ üles, hiitsiq puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq suitsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq, teiq, teiq hüä tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq toolõ hainakuhjakõsõ talvõst panniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq toolõ poolõ sääntse kreposti ja maja, nigu kuningal olõ-õs säänest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq too tütrikuga tutvast, et ma võta su ar hindäle naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq tulõ ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq tulõ ülest, Vassil nika kor’as puuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq täq valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiq tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tei siis mehe ka 8. kuhja üles ega vele jaos ütte, ni ütsädä kuha tei esa jäos keskehe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Teism lajemban mõttõn om uskminõ, et om olõman vähämbält üts jumalus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Teism
Tei sõss süvvä kah no pallõja ja sei üteh. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
«Tei 15 telefonikõnõt, inne ku sai selges, kelle lamba naa ommava,» kõnõlõs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Teiti Norra ringraamiiskunnalõ bussi-remonditüükua. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Tei tüüd sõõruh, võti kepikese kätte, lätsi kerkohe, niq näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tei tüüd üü läbi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Teivä kesvä kengu otsa, kaara kengu kalda alla. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Teiväq hahilaq valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiväq mõõdul perä tõrvaga kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiväq pulmaq ütelisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiväq rüä maahha - vaesõlõ mehele kas’vi ka hüä rügä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teiväq toost ja proovõq jalq kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k kuningapoig suurõ pütü, rauaq pääle, pan'd' püttü, las'k' mere päälegi tuu naase arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k nii, et mõrsja imäl kyik lehmäq lätsiq järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k purjo arq vaesõ mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k rikas miis pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k sooh viisa, vei kivitii pääl ant tiikäüjile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek'k suurõ praasniku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Teke' joba lõppu!” http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Teke' tuli tol kivilõ manu ja kütke' häste vereväs. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Teke-ks säntse säädüse', paragrahvõ parandagõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
"Teke, miä tiit [tehke, mis teete], a mu valgõd kasukad ärä är hämmägu [ärge ära niisutage]!" http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Tekeq hinnaküsümine siin ! http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Teki alla võta su ja anna sullõ musu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2807
Teki ja kaasõga jäi tulõst õnnõ suits perrä ja kaasõ all havvutõdi kaussõ viil tükk aigu, inne ku mõssu panti. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tekikene viil ümbre ja rätikene päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekile istuq pääle, ütleq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teki peremiis ka ei tulõ kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk' kääneti sängü päält kõrvalõ ja kana sääd'se hinnäst tähtsä näoga munna uutma. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Tekke linna’ linnukist, ahu varda vaberist. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/noorus/
Tekke me tälle ahilaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tekkeq suitsu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekke tälle syss sallas kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk jal korvi ja koti, kohe vanahalva pääq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek`k` ka sis poig tuo opusõ perrä, sai iks kah katusõ ollgi seest ärr’ mändse peotävve kor`äta, nuo sis heit` nurmõ pääle maaha, iks mõnõ sammu taadõ terä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tekk kauba poolõ vaka hütsiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk susi syss hindä hobõsõst, võtt ull veli käe perrä ja läts sinnä herrä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk susi sõs hindä hobõsõst, võtt ull veli [hobuse] käe perrä 78 ja läts sinnä herrä poolõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tekk suurõ tullõ maaha, naas' esi puhkma ruupillikest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk sysar valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk timä liinah umaq tegemiseq ni syite ydagust ildast tagase. http://seto.ee/category/jutuq/
Tekk tuu poig sääntse, ku käkke hindä ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekku-ui' sinnä' tuld, ko' vesi om. http://www.setomaa.ee/
Tekk valmist, niq jaku pääle risti ja aamin kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk vei arq, tul’l tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tekk, vii minnu sinna liina!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
“Tekk, viiq minno sinnäq!”. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekk viis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tekk viis ta silmäpilk sinna, sääl keris poiss teki kangli 16 ala ja läits liina kaema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tekk väidsega orrõkõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tekkü küsümüs, et ku tä soomõ keelest arvu saa, sis milleperäst tä seto keelest pruumi-i arvu saiaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tekkü liberaalnõ partei, miä naas' kaitsma talorahva huvvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tekkü sääne vaakum, et vinneläseq olliq minekil, s'akslasõq olliq tulõkil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tekkü tülü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tekk’ karmoška lõõdsa: hoobis tõistmuudu oll’, kangõ, taad pilli oll’ kehvä mängi, rassõ oll’ hellü kätte saia. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tekniga all mõtõldas päämädselt massinit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tekniga
Teknoloogilidsõq muutusõq anniq huugu industrialisiirmisele ja liinastumisõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tekstinäüteq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tekstiq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Teksti’ jaati näile kätte õnnõ võigõlusõ alostusõn. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Tekui viina maaha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teküs kontakt’, midägi ei olõ tetä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Teküs, mõtlõja, huviherätäjä, pand esi edimädsenä käe külge, (elo)rõõmsa, inemline, leplik, tähelepandja… http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
"Tekü-üi munaputru, latsõ' saava' pasatsõ'." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Tek’k aia ümbre kloostri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k hindäle sinnäq sepikua, naas’ sepatööhhü jalqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k jalq ümbre, et olgõq silmistkiq arq kasit, kooniq maq kodo saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k jär’ve viirde üt’e sanna ja las’k sanna küttä lämmäss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kah nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kirvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kirä nii ümbre, et kotoh om pinikutsik ja hatt-kutsik sündünüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kir’ä pääle, et pinikutsik om sündünü naasel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kullatsõ muna hõpõtsõ taldriku pääl, et ku tulõ, ma anna keisrile kosti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k kuningas kolmõjakulitse pütü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k nahast rihmaq, sääntse ku pesä, kohe sisse istu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k oma tarõ, ni nakas elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k puugi valmist, läts puuk minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k suurõ pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k sääntse pilli, nigu puh’k’ ynnõ, niq läts kyik kari kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k sään’dse tembu, et ma löüse pühäse vaia ker’k tetäq, kas saa tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k söögi valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k timä inemisest jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k timä puudsõ adrakõsõ, tekk ägli puudsõkõsõ väidsega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k timä tulõ ala, pan’d’ liha patta, hiidäs’ esiq sängü pääle lesätämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k tulõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k tuust püssäkuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k velenaane jalq tõõsõ kirä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k õkka pooldõ ristiq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tek’k üm’bre mastyra kivedse saina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Telehvon muut helülainõq eelektrisignaalõs ja saat nuuq vällä nink muut sissetulõvaq eelektrisignaaliq tagasi helüs, midä inemine kuuldaq saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Telehvon
Telehvon vai telefon om riist, mink abiga saavaq kats inemist pikä maa takast tõõnõtõõsõga kõnõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Telehvon
Telekan ollit hoobis tõsõn rollin – teit õdagusüüki viiele. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Telekas kah ei olõ niipallo sitt. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Telekast es saa määnestki teedüst: http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat' om televiisor (lühendedült telek vai viisor ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Teleseltskunna käümisi ja kaamerasilmä ette jäänut saa kaija moloraamatust: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Tele tähendäs kreeka keeli kavvõt ni visio tähendäs kaehtust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
"Televiisorit ma ei kaeq, ma hoia silmi," ütles Frieda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Televiisor (lühendedült telek vai viisor ) om telepildi vastavõtmisõs ja nägemises tarviline aparaat'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televiisor
Televis'ooni sõnna pruugitas sagõhõhe lühendedült: tele . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Televisiooni juhatusõ esimiis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Telgi Gerda Loviise (Vastsõliina kuul), Leonovi Kristjan (Pikäkannu kuul), Otsari Hellika (Parksepä kuul). http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Telgikotus näüdätäs tulijilõ kätte kirjäpandmisõ man. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Telgikotus om spordiplatsi pääl, kost koolimaja mano om 50 miitret. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Telli saa näütüst vana Võromaa kindist 2009. aastagal sai Võro Instituudi, Võro Seltsi VKKF, Näputüüseltsi ja Orava Maanaisi Seltsi iistvõtmisõl valmis näütüs Vana Võromaa kindakirjust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Telli saa uma mõõtõ perrä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/69-saunapink
Tellitäs, a huvvi om veidü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Telmiisi tulõ iks hulga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tel`misnummõr` om 00917. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Telmistüüq võitiq saataq meile kas e-posti, faksi vai postiga vai esiq tuvvaq. http://www.lingua.ee/vr/kontakt/
Tel’misnummõr’ om 00917. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
Tema istut' nu tuul pääväl, mis temä tiidse. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Tema jälle ütelnu, et egä tont mängi ei mõsta! http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
- Tema saatja olli tälle seda kõik kõrda mööda näüdänu ja kõnelnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Tema selet minu isale: odagu, ta tullu kõrsist, olli oma nurme veeren - suur maja een. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Temma annap pattude Andex Andmist, pähstap erra Surmast nink Kurratist nink annap iggawest Önnistust keikelle, kummad sedda ussuwat, kui Jummala Sannat nink Towotusset kulotawat. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Temma ellab . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pale&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma nimmi om Iohannes . ninck nemmat immetellesit hendas kihk . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=pilgutama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma om jummalat ossatelnut , mis om meile ennamb wajia tunnistust ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=vaja&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma om neine kuria+ +teggiatte segga arwatut , n . se ollis se kolmas tund kui nemmat tedda risti pa\:hle pannit . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=arvama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma om selle surmalle wo\:lgo . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=s%C3%BClgama&SL1=VERB&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma om se lunnastaja @ = o\:nn = & ninck o\:nnis ku\:nal @ = paistus = & Kickil neile pagganeile Paistma neile ken sinno mitta\:ki ei tunne ninck kan kaitzma Temma om sinno rachwal Israel Se kittus , auw , ro\:m ninck rawo . andia Amen . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=k%C3%BC%C3%BCnal&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma om teisj awitanut n . ei woi hendas essi mitte awita , temma om Christus se Kunnigas sest Israelli+ +mahst , se erra+ +wallitut Iummalast , temma awitako hendas essi n . astko nu\:d maha risti pa\:hlt et meije neggeme n . ussume tedda . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=tundja&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temma on öpnut tedda tundma ninda, kui temma omma pühha Sanna sees ennast on täda andnut omma ollemisse, Tachtmisse, Tö ja Häteggemiste polest, keikeennama keike Innimesse Suggu wasto, ja peap omma nink keike Ilma Önnisteggia Jesust Christust tössise Usko ka kinni ja hakkap temma ja temma Vertenistusse nink Maxmisse ümber kinni nink wottap sedda Ommax, kumma asja sees temma kül hästi on öppetut ja kuhltut, ninda, et (ni paljo kui igganes woinut olla) meie täda sanut, et temma Töe Tundmist sanut ja nühd towotap kowwaste nink ilma kawwalust Jummala Abbi lebbi sejure kindlaste jäda. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Temma peab Nazarenus nimmetut sahma . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=Naatsaret&SL1=NSUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Temme pagõsi ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temme sai sendse ussõ kinni tõmmadaq, syss hopõn ku pan'd' päägaq vasta ust, lei kats ussõlauda katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temme tarrõ pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temmä kutsuti Häiemu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temmä peetäi paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Templin oll' kõgõ pühämb ruum, kon ülembpriistri õnnõ ütś kõrd aastagan andõ and' ja priistride iin muro, kon egäpäävätsit andit andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Temä Külmä käest küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä annai inne rõivit arq, ku et võta timä arq mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä arvas, et murõh no varbust naada tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ei võta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ende tüülaud om kah iki Lilli luudusmajan, mitte mõnen linnakonturin. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Temä esi tahtnu-us joht kävvü, a timä oll pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä hiles’t’ hobõsõ nynna, niq nõssi hopõn ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä hukas päävä süngü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ikk naaselõ ja kynõlas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä jääs ka väegä ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kaes, et Jummal, Jummal, olõi ma kolmkümmend aastakka viina joonu, syss tulõ mul noq ar juvva timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kah takast perrä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Temä kai, et ku tä olnu nii hüvä, et lasknu tuu hobõsõ vallalõ tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kai, et noq om naasel jo sõbõr saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä karas’ ka üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kargas õks aho pääle, külm ja külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temäkene pes’s’ tulinõvvaga vahtsõq rõivaq hindäle sälgä kyik - herr nigu herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kor'as' lille söödü päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä koras’ maa massuq kokko ja vei Pihkvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä kuuld, et Pühä-Jüri käs’k varsakõist arq süvvä, niq mõtõl’, et Pühä-Jüri käs’k varsakõist arq süvvä, niq mõtõl’, et odot, ma võia varsakõsõl otsa tõrvaga, syss temä ei tunnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä käve, kai arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä käve kolq kõrd joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä külq salgas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä lammõs kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temäle käve üts pitsitäjä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temäl sai rahvast joq viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä lät's müüdä ja ütel, et: http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Temä läts ette ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä läts sinnä ja ütel’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä läts tuuhu, vei majju pite käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä lätt minemä ja omgi nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä minnu kah ja pistän sõrme sinna livva sissi ja tennu endele märgi otsa ette. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Temä muudkui võtt ynnõ väidsega, et ar'a mano tulguqki sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä märgis, et kas soo om võimalik asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä mõisaherräl sai pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä mõistsõ kirja kaq, a vaenõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä nigu ker'kut ka armas't'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä oll haigõ kaq, rindtõbõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä oll nätä yndsa inemine, tuu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä oll paenu ärq - vanast olliq õlgkatusõq, tä olli pagõnu kahrupersehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Temä oll paenu är - vanast olli õlgkatuse, ta olli pagenu kahrupersehe [katuseunkasse]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Temä oll seenikirstu var’o seeh ja karas’ kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä oll tsässonah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä oll väega Jumalast joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä olõvat tuud miist esi nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä pallõl, et pääväkene ooda, a päiv oodaki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä panõi kuuldvastki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä panõ-õs viil tähelegi, ku ol’l joq pää kotsil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä pan’d’ linnu kiimä ja paalõ kaasõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä pan’d’ mütsü päähä, näge kõ ilma ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä pildi om ka mitmen Jaak Kõdari raamatun. http://sakala.postimees.ee/2192243/print/mulgi-uudise
Temä pitsit' lehmi kaq, härgä es putu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä puul üü ku päiv, kõ ol'l' rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä sai tagasi, kui tä tälle tolle leevä and väedsega. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Temä silmist oll viin, a vanajuudal oll pant tõrv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä sinno hõik kykkõ muudu ja hirmutas kykkõ muudu, a arq sa hellü teku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä sinnä ütte hauda kussi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä sündü yndsa inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä taha-as midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä tapp tsiga kas noorekuu algul või täüskuuge. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Temä tee käve möödä pikalist järve veertpite, kon ta hennast iks järve=poolsest teest, tõisele poole hoit, et mitte ommi joobnuid jalguga järve es satas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Temä tekk hinele tõrvakeetja ja põrgu tek’k majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä tuud kaq kuuld, ni mõsk varsal tähe arq, niq pagõsi puuhu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Temä tuust ja tuust kloostrist taht tood ja tuud naasest." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä vikkur om joq kõ ülemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä võtt arq jaku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä võtt koolu kinni, vei kohe tä teedse; koh kirst oll, ai koolu kirstu, hiit' merdegi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä võtt varõsõ muna pesast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä võt’t ka jänese härä säläst maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ärä kooli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Temä õks oma jao võtt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ütel, ku mina koolõ arq, syss õgaüts vahtkõ mino kääpä pääl üts üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Temä ütles, sa saasi kuningalõ väümehest, a sul ommaq väega pikäq habõnaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tennakem nink pallukem. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Tenno no_ks annaq jumalallõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Tennu sääl kurja. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Tennu tule mõtsa maha. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Tennädä või ka sanna ehitajat, sanna palkõ vidäjät, keresekivve korjajat, peremiist, maaimmä, taivaessä ja tõisi sanna häädüse iist hoolõnsaisjit. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
“Tennä leevasoola iist, a ebonamat kolmõ kuninga roosa iist.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tennä leevälsoola iist, a ebonamat kolmõ kuninga roosa iist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tennä leeväsoola iist, a ebonamat kolmõ kuninga roosa iist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tennämi kyiki vastajit! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Tennämise sõnno om mitmit esisugumasi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Tennä naid kyiki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Tennäs' selle, et ol'l kuri herr väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tennä väega, a käügü nä sinnä, kost nä tulli. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tennü Seebimoor. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Tennü ja viinu. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Tennüs om kerigukeeli Antonius, eesti keeli Tõnis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Tennüspäevä terä' keedeti. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tennüspäivä ja kunagi tõinõ kõrd ka viidü ohvrit. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tennüspäävä keedetäs tsiapääd ja suitas linno, saava' tsia' lihava', ja präetädä-äi, sis nakkasõ' tsia' ümbre minemä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Teno Goethe (1749–1832) mõolõ, saiq gaseeliq 19. aastagasaal S'aksamaal väega populaarsõs ja noid kirotiq pall'o nt. Rückerti Friedrich (1788–1866) ja Plateni August (1796–1835). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaseel
Teno Marjulõ tiid laemb tsõõr inemiisi, miä omma ristipuu ja mille neo mi rahva jaos tähtsä omma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Teno Napoleoni sõtolõ sai Briti impeeriumist maailma kõgõ võimsamb riik inämb ku saas aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleoni_s%C3%B5aq
Teno Pasteuri uurmiisile jäi veidembäs naisi kuulminõ latsõpalavikku ni Pasteur lõi maailma edimädse vaktsiini marutõvõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Teno hulgalõ tugõvilõ ümbrepandjilõ ja toimõndajilõ saamiq ümbre pandaq pall’odõst keelist – kokko päält 30 keelepaari. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Teno_ks olguq jumalallõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/45.html
Teno küländ korgõlõ elostandardilõ, veitse vabambalõ majandusõlõ ja aokirändüsele ja suurõmbilõ reismisvõimaluisilõ peeti Ungarit Külmä Sõa aigo ütes parõmbas maas Hummogu-Õuruupan, kon elläq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
T eno miihilaulu päivile om nii, et k u kõik Umal Pidol laulva mehe kokko rehkendä, sõs om päält peris miihikuurõ 100 mehe viil mano tulnu vähämbält 75 miist segäkuurõst, ansambliist ja muialt. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Tenos nilpsudi soe veel keelt ja lätsi mõtsavahi mant minemä, kel ka näidega inäp asja olõ-õs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Teno suurõlõ sisserändämisele Transdanuubia ja Ungari tasandiku küllist kasvi ungarlaisi arv Budapestin suurõmbas s'akslaisi umast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Teno timä reformõlõ nõssi Jaapan ütes maailma suurvõimos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
Teno toolõ ommaq tüükotussõq Võromaal nuuq paigaq, kon võro keele pruukminõ om tävveste harilik. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Teno toolõ saa müügis tettävide plaatõ hind olla’ kõigildõ mõistlik: topõlt-DVD mass õnnõ 6 eurot . http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Teno vahtsilõ kivikandsõlõ ja vahtsõlõ taktikalõ (inämb rassin sõariiston rüütlit) nääq piätediq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Teno viil jumalalõ, et jujmal’ süt’üt’ jala ar’a kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tenäs miist, ne kink kraame meehele, et timmä är päst. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Teodor-Aleksander, sündünü 1928. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Teolõ vaija rahvast! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teomiis läits omma tiid ja jätse hirmuotsja sinnapaika. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
«Teooriat om küländ kaetu!» ja tsiga tuudi vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Teoq kynõlõsõq esihindä iist! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Teoreetililidsõn matõmaatikan uuritas tihtipääle sõski abstraktsit säädüsperäsüisi huul'maldaq tuust, kupall'o vai kuna näid periselon rakõndaq and. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Teossõn "Rassõst ja kergest" om ütessä definits'uuni ja viis lausõt, liikuva kihä ja spetsiifilidse gravitats'ooni mõistõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Tepo-Höödo naane an'd' kolm ruublet - toolõ an'te põrsset. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tepo (Stepan) sai vahtsõaastakuu 7. pääväl 90-aastadsõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
- Tepo iks kait’s vasta, et kruus’li om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tepo, min noq kae, mis imeh tuu läts aida kõlgusõhõ nigu verrev kerä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tepo üt’el’, et võit julgõhõ maitsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teppo Augusti kodo tõmbas lõõdsamiihi: talvõl sõidi lõõdsamehe Moostest Võrolõ, pei massina talon kinni ja tei moro pääl kats pilliluku Teppo avvus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Teppo kadonu ütel’, et Vaab oll’ timä hää opilanõ ja tuu oll’ väega kõrrah, ilosa kõlaga pill. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Teppo lõõdsatalo plaanitas ammõtligult vallalõ tetä suvõ lõpun, lõõdsameistri Teppo Augusti sünnüaastapääväs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Teppo pandsõ pillile helü sisse,» kõnõl’ Tarmo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tere', miis! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
“Terege, terege väümeheq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tereh, kikas-vatõr!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tereh, ma olõ su poig!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tere kikas!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tere_ks no, tere, tedrekene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/11.html
Tere, kuusi. noori mehi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/11.html
Tere, kuusi, tere, petäi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx4.html
“Tere kälüsk!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tere, lelläpoig, mis sa siih otsit, ma süü su ar." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tere, miis, tere! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
"Tere, paabakõnõ!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tereq! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Tereq Uma Leht! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kiraq.htm
- “Tereq sõbõr!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tereq tereh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tereq tereh, kos sa läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tereq tere, kos sa läädeq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tereq, tereq kos sa läädeq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tereq tütrik!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tereq, vana Eglit, no mis sa siist otsit!?" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
"Tere süäme sõbrakõn." http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov11/04_unds6n_ilman.htm
Tere tarõkõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tere tarõkõnõ, küdsäq kalakõist, ku muud ei saaq, syss paar munakõistkiq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tere tere miis, kelle sa sedä aina niidät. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Tere, tere pojakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tere, tere, sikakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Tere, tere, sikakõnõ!(Lastõlaul). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/20.html
Tere, tere, tedrekene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/34.html
"Tere, tere vanamiis!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teret, niq haard hällüst latsõ, niq tahtsõ last ahjo hiitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tere, tuul, häämiis!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Teretämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teretäse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teretäseq nimäq ütstõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tere tütrik!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teret’, syss vael’d sõrmusõ ja oll tagasi tulõk ku välk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tere vadõrikõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tere, vanaimäkene!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
“Tere, vana äkk, kohes sa läät?” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tere vatõr! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tere vatõr, kost sa olt söönüs-joonus saanu?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tere õhtust, pererahvas, katri, katri ! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/11/12-kadri-omma-kavvost-tullu/
Tere õks no teele, tere meele, tere õgalõ-ütele! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_11.html
9.00 Terje Lillmaa Pupi- ja jutusõtiatri Verska Latsiaiah. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Termin Kanada Dominjon oll' tarvitusõl 1950. aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Termini lämmäoppus om võro keelen tarvitusõlõ võtnu Kasagu Enn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%A4oppus
Terminit lõunõeesti kiil pruugitas innekõgõ keele- ja kirändustiidüsen, kultuuriluun ni ammõtligun kontekstin (nt keele riikliidsin arõndusprogrammõn) lõunõeesti kiili ütitses nimetüses vai lõunõeesti kiräkeelist kõnõldõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Terminit "popmuusiga" tarvitõdi edimäst kõrda 1926. a., tuu all mõtõldi populaarsõt muusikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Termin seksism om tarvitusõlõ võet 20. aastagasaa keskpaigan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seksism
Termin viki või tähüstäq ka viki-lehe luumisõs pruugitavat tarkvarra vai viki-moodorit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Terri tambitas Rõu 1896 (G. Raup) Rõu, 2Vas - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Terräv hammas nakas kõiki pääle. http://www.setomaa.ee/
- Terräv tsurakõnõ oll säksu meelest armas, ja naa anni tälle pääle palga, mis ta esäle pidi andma, ka mõnõ kümme tingä erä raha, idä suurõ poisi “juotrahas” nimitäse, ja sinnä timä ka pandva. väikene Juhan pand perämädse ku kopka paika, ja tuod raha korju suvõ pääle kats ruublit panko (?), midä ta pirust tettü karbikõsõga inne nimitedu pedäjä ala maa sisse matt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tertia st pääle and' Jakob erätunnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Terve aastaga aigu tiene mehekene rooduh arr, ja l??-?s kunagi sanna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Terveharv vai täüsarv om kas tüküarv (1,2,3,...), tüküarvo vastanarv (-1,-2,-3,...) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Terve külä sanna olli mi kodotalost häste nätä: ollimi küläst väläh ja nurmõ-nurmõveere olli võsost puhta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Terve laud om näid täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Terve mi vestlus olõt sa väega ilosat seto kiilt kõnelnu`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Terve mõtsaalunõ oll’ palosiini paksult täüs, säändse vähäldäse ja kõik puhta kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Terven lõunaeesti keelen omma päält saa aasta olõman olnu ütelüse «ilma nigu pini pehmest leeväst» ja «(rummal) nigu pää pääle sadanu». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Terve päiva, niisugumatsõ vastalise otsmese perrä saanu ta mõisa üte suurõ maja mano, kohe ta sisse minneh muut kedäki iilt ei löütnü kui vana naisterahva. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Terve päiv tulliq, saiq pümehest kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Terve sii tunn om lõbus ja lustine. http://sakala.postimees.ee/2192763/print/lilli-alli-lood-apantsiaugu-om-tahtsusetu
Terve suvõülikooli ao om näütüse seldsimajan ja koolimajan: http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Terve talv omma kooli tüüd tennü, et sinnä päsedä, ja koolõn om rõõm suur, ku sis peräkõrd suurtõ laulu- ja tandsupitto mindäs. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tervet piiblit ütengi lõunõeesti keelen viil ilmunuq ei olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piibli
Terve üü me sää segäsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tervitüssõna oll o(n)tomai , tuud üteldi meile egä asa ette ja pääle. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tervitüssõna oll ontomai vai midagi säänest, tuu sõna tähend lisas tervitüsele viil „väega hää“, „olku no pääle“, „aituma“ jne ja tuud üteldi meile egä asa ette ja taade. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tervüisi Umalõ Lehele! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
Tervüisi saatsõ ka suur sannarahvas suumlasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tervüsele om väega mõnosa ja tarvis, et nuuq higioonõq roppusõ, kasimata eloviisi ehk mõnõ muu as'a läbi ärq ei ummistuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Tervüsepäiv «Inämb leibä ja piimä!» 1.-7. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/okt.htm
Tervüsest oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tervüs om tävveline iholinõ, vaimlinõ ja ütiskundlinõ hää olõminõ, mitte õnnõ tõvõ vai nõtrusõ puuduminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terv%C3%BCs
Tervütäse Harglõ maakultuurimaja laulutsõõri laulja. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Terä paksõmb viir om vikahti sälg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikaht
Teräq ja olõq ja aganaq, kyik olli sordiduq läbi tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teräs om ravva ja hüdsäsnigu sullam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sullam
Teräs om sullam , mink põhikomponent om raud nink mink seen om pääle tõisi elemente ( väävli , fosfor jne.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ter%C3%A4s
Ter’ve inemise ol’liq, jummal’ tiid, mis jaost nä ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Te saa-as hüä naaseimä poolõ sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teti ka sis nii ni tuo naanevõtt uma pujakõõsõ kaks kongli tsopah üteh, timä mõtõl, et ega mul iks seda massa ai muilõ näütäminne, ega minno kiä usu ui, a tuo poig nakas väega ruttu kasuma ni kõnõlama kah, sai jo timä hüä suurõs, naas täll pütüh kitsas, ütel et maama, ma sinka, a tu ütel, et sirgugu ui, muido lagunõs pütt ärr, jäi ta timä tuo voori aigu rahu, a raskõsõ aa peräst ütel jäll, et maama ma sinka, mul um naega kitsas, a imä iks kield, a kõrra ao peräst ütel poig, et maama, ma inäb jovva ai kuigi olla ni keräh, ma iks sinka, sis ütel imä, et sinka nu pääle, sis timä singas kah, ni lagosi ka pütt ärr, tull perä alt, a nimä oli ka mere saate vierde saanu, sis tuli nimä pütüst vällä, uppu us inäb ärr, lätsi saarõ pääle käümä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tetris om videokildamäng, taa programmiire Pažitnovi Aleksei 5. piimäkuul 1985. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tetris
Tettelikult , se+ +sinane om u\:tz waga Inimene olnut n . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=rind&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Tettigi kõik nii oppamise perrä, ku kolm arr sai oltus, võtt tütrik tuo kasuga tõrdu päält sälgä ja läts tuoga tõistõ tallo hallipakku. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tettigiq sinnä mastõr suuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti ka nii. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tetti ka nii ja surri timä jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti kirst, katõsakümmend puuta, väläst tinanõ, seest kullanõ, kohe kuningas matta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti les’o pääle asõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti mastyr valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti nigu taar juvva. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tetti pall'o paranduisi ja tävvendüisi ni üteldi näütelausit. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tetti purus, panti nõnna, kui nõna verd juusk. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Tetti sinnä peräst kats kerikut, üts Piitrele, tõõnõ Annuhvrile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti syss kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti temä väüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetti tüüd edesi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tetti väga häid häidit. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tetti õnnõ nii, et all sai kävvüq jaq pääd lakkõ ärq lüü-es. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tettü Vana-Jüri seebikuan: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Tettü sõs kipest ja kipest - ja laalatedu kah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Te tulgõ õdagu kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetä saa säitsme esi kiräga Urvastõ kihlkunna ja kattõ sorti Karula kihlkunna lätilapilist tüüpi vüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tetä saat küll tõõsele inemisele, aga tagasi tetä ei saa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Tetäs joq kristu ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tetäs latsi kassuubikeelitside kirjatöie konkurssõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kassuubi_kiil
Tetäs nii: poiss aja jala' iihn alt läbi, hoit looga pistü, tõmbas pää perrä ja tõst rindäjao kihä üles, jalguga ligimbäle tullõhn. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
16.00 Tetäs pikemb tsõõr' luudusõh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Tetäs riigigümnaasium ja üts põhikuul. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tetäs talgotöid, opitas sanna kütmä ja tetäs üten perrerahvaga süvvä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Tetäs tuli ülisuuri. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/1.html
9.30-10.30 Tetäs väiko tsõõr' luudusõh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Tetäs õkva nigu peris tiatrit. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Tetä-äi tuul pääväl tööd. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
“Tetä õks vaija.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tet’ti nisuurõq orrõq, et õgalõ hin’gele sai orrõtäüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tet’ti täl’le surm joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tet’ti ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Te vaesõkõsõq, te möögeq arq meile naq rõivaq säläst!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Teye ei sah minno ammo sest+ +sinatzest peiwast mitte neggema , senni kui teye u\:tlete : http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=seni&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Thbilisi om Gruusia pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Thbilisi
The Beatles' it peetäs ütes aoluu kõgõ kuulsambas ansamblis ja näide muusikat om maailman kõgõ inämb müüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
The Beatles 1964. a. Ülevän: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
The Beatles oll' pop- ja rokkansambli Liverpoolist , Inglüsmaalt , miä tull' kokko 1960 . aastagal ja mänge ütte 1970 . aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Beatles
The Rasmus om Soomõ rokkansambli , miä tull' kokko 1994. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/The_Rasmus
Theaetetus, niguq Platongi, oll' Theodorusõ opilanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Theravaada ja Mahajaana. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Theravada budism om Tain väega suurõ avvo seen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tiakanil ommaq rõivaq pia nigu pap’ilgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiane aga ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Tiane ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Tiasel olli hää miil, varessel mehel minnä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Tias’sil (naaberkülas) om il’jäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tias’sil ol’l väikene pois’kõnõ - imä kän’ge jalaq kin’niq ja timä päs’tnü jal maahha, et mina ei lääq ja mina ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiatriateljeen vällä toonu tükü «Ennola». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Tiatri ja maainemise jäävä kõgõ ütstõsõlõ võõrambas. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tiatri (kriika keelest theatron "näütemängopaik") om sõna-, muusiga-, tandsulavastuisi näütäjä kunstiasotus, kon hariligult kandas ette näütemänge , oopõriid , opõrette ja ballette . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiatri
Tiatrikunst om üts viimätside aastidõ joosul inämbarõnuq võrokeeline kultuurivaldkund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
13 Tiatri: lavakava «Lammas ütel läl-läl-lää» Võromaa jutõst ja laulõst. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Tiatri om ka kunstiliht ( lavakunst , tiatrikunst ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiatri
Tiatrisõbra, minke kimmäde kaema! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Tiatri taht nii jället muudu kaejilõ meele perrä olla, et unõhtas är, kiä tä esi om. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tiatritegejide tsõõr om lagja: külä näüteringiq, koolilatsõq, täüskasunuq liinan, puulkutsõlidsõst projektitiatrist kutsõlidsõ tiatrini vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Tidä oll kutsut Ignasõ küllä ütskõrd, ku näil tuu pido oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tidä vaija pallõlda, et tä taivaväräq vallalõ lasõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ti esi olõti näüde inemisest, kiä lätt opma muialõ ja nüüt tulõ kodomaakunda tagasi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
“Tie’, tie’ ärr’ läät, ärr’ võta!” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tiganik ai ka Võrol laulu- ja pasunakoori kokko, oll’ Kandlõ iistsaisusõ liigõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tiganiku kotsilõ om kirotõt aolehen Võru Teataja (16.03.1929), et täl oll’ väega pall’o tutvit ja rahvas usald’ tedä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tiganiku leti iin. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Tigasilõ ja säält suurtii pääle, a läts küllä läbi Haavistiku ja üle Papisilla. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Tihehüs : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saint-Di%C3%A9-des-Vosges
Tihka-as muijalõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tihkai herräle ka üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tihka-s papp tuud asja kohegi kaibama min’näq ja Mar’ge poolõ tä inämb umma näko es näütäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tihti käüdi tedä kodotalo man varitsõman, a ei midägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tihtipääle inemise kaibasõ tervüst, a mõõdat vererõhu är ja sõs nä rahunõsõ maaha, ku tuu om inämb-vähämb. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Tihtipääle om määnseidki otsuseid vaja väega kipelt langõta ja alati saa-ai kuuholekut kokko kutsu`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Tihti vastandõdas popmuusikat klassikalidsõlõ muusikalõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Tihtsäle olli pümme tütärlatsõ, vähämb oll’ miihi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
«Tii' sa tuu tüü ar', miä sa mõtli'!» Kunigas kui hiitü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Tii', tn' tüü ar'!» No sõs kunigas leigi pää maahha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tii (G.Pilvre, P.Pajusaar/A.Ilves) 7. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Tiia: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Tiia, Harju Ülle: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Tiiai kas näq kumardasõq ka timä rõipõkihä ette! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiibet ( tiibedi keelen བོད་ (Pö); mongoli keelen Төвд (Tüvd), hiina keelen 西藏 (Xīzàng)) om piirkund Sise- Aasian , tiibetläisi kodomaa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiibet
Tiibet vabas! http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Tiidläisil om kokko pant Eesti kõnekäändude ja fraseologismide andmebaas Justkui ja tuu om Internetin ülevän. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tiidläne saa-i üldä, et um ull’, midägi tiiä-i. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidläse ei olõ tõisist inemiisist targõmba! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidläseq arvasõq, et dinosaurusõq naksiq maailman dominiirmä umbõs 230 miljoni havva nink kuulivaq vällä 65 miljoni havva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dinosaurus
Tiidläseq olõ-õi ütel meelel, kas seo ilma aigo kõnõldavaq keeleq ommaq kõik arõnuq ütitsest algkeelest ni haronuq " keelepuu " ossõs vai harõs, vai om kiil tegünüq mitmõl aol ja mitmõn paigan ni kiilkunnaq ommaq kujonuq hoobis ligistikku kõnõlduisi kiili lähkümbäsminegiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Tiidläse umma esi seoilmaaigu usuga hädäh. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidmiisi om vaia külh, a elu tundminõ om kah tähtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tiidmiisivõigõlusõl oll’ nigu varrambagi keeleülesandit (tull’ tõlki võro keelest eesti kiilde ja vastapiten). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Tiidmiisivõigõlusõlõ (olümpiaadilõ) kutsuti novvembrin veebiviktoriinil „Ütski tark ei sata’ taivast” kõgõ suurõmba’ punktisumma’ saanu’ opilasõ’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Tiidmiisivõigõlusõ pääteema oll’ seo aasta Põlva kihlkund. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tiidmin� naiskodokaits� kottal� levis in�mb tutvilt tutvil�. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Tiidmiseq timä elost ja filosoofiast ommaq perit timä opilaisi, innekõkkõ Platoni kirotuisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sokrates
Tiidmises kõigilõ, kiä tahtnuq võro kiilt oppiq Tarto Ülikoolih um seol keväjäsemestril kats võro keele kursust: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tiidmisi ja kombit sannu ja sannankäümise kotsilõ om ant läbi ao edesi vanõmbilt noorõmbile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Tiidmäldäq peritollu J. Schwelle oll` kuul`meistre Lõuna-Eestin, kiä avald` Tartun 1838-1855 lõunaeesti keelen 15 rahvaraamatut, suurõmb jago olliq tõlkõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Tiidmüüdä minnen pilse Tõnni leiväraasukeisi ja Manni kivikeisi maha, et peräst tiid kätte löüdä. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Tiid pite kooni kodo sai, kõ kisiq rüpüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiid pite 56 vanaesä-imä poolõ minneh karist 57 imä tütrit väega, et naa vanaesä-imä nõudmise pääle midägi umast elost ei esäst kõnõlama ei piä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tiidse külh, õt keres oll' viledsä püsümisega, a mõtli, õt lihasuidso pidä vasta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tiidsevä, midä üte vai tõsõ hädä puhul tetä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Tiidsäq elolisõq (Budismin loetai tiidside eloliisi sekkä joht pal´lalt inemiisi, a ka eläjit) ihkasõq kõgõ tundaq hääd ja varriq halva (hallu, kuulu, kurbust jne). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Tiidu elost, innembi om seo portreevilm’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Tiidu naanõ ja sõsar Aive. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Tiidäandminõ! http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Tiidüisi om mitmõsugumaidsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tiidüs ei seledä üttegi tähtsät asja! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidüs ei sutaki midägi seletä! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidüsen ja filosoofian tarvitiq iraanlasõq araabia kiilt, tuu kaudu joudsõq näide tüüq suurõmba hulga inemiisini üle ilma, ku kunagi inne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tiidüsen loetas mateeriäs tuud, minkast ommaq tettüq aadomiq ja molõkuliq (hariligult proodonit , neutronit ja elektronnõ ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mateeri%C3%A4
Tiidüs ja säädüse-tiidüs umma sarnadsõ: nuu umma inemisele sobimalda tegevüse, esiki inimvainolidsõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidüs ( ladinakeelitsest sõnast scientia , miä tähendäs "tiidmiisi" vai "tiidmist") om inemise kõrra perrä käüjä tegevüs, mink tsihis om saiaq vahtsit tiidmiisi ja parõmpihe arvo saiaq, kuis as'aq ilman käüväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiid%C3%BCs
Tiidüs olõ-i ilmahki usu asõmõlõ tahtnu, tuu um tiidüspoliitikidõ propaganda. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidüs seletäs, kuis kohvimassinat tüüle panda, mitte tuud, mis kohvist mu jaos kohvi tege, mille täl sääne maik um, kas tuu mullõ miildüs vai ei… http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiidüstiidmiisi saias uurmistüüga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiid%C3%BCs
Tiidüst , miä kliimat uur, kutsutas klimatoloogias . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kliima
Tiidüs um lihtside asjo seletämises ja keeroliidsi olõ-i pruuvnugi kunagi seletä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tiid’se joq, et tulõ jal tuu aig, et n’üud timä tulõ jal noih öih kunagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiei midägi halva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii hamõh, nöpsiqki man, niikavva ku sann küttüs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii hindäle tõrvatsõ hära. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
“Tii hindä tuvikõsõst ja karga merde” Sai arqki tuvikõsõst laiva veere pääle, karas’ merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii hindä valmis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii hoitas vallalõ, mis mul rohkõmb vaia! http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Tii�i ki�ki, mis ta Setomaa �iguperast om. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/02/04veb_k08.htm
- “Tii-i muud midägiq, kuq umma kündmist künnä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii inne eläjäq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii inämb kuusõst. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Tii juhat’arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiijuht ABC – kiräoppusõ manoq (käsiraamat aabitsaoppa-jilõ) ). http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tiijäki-ii [ei teagi], miä [mis] must kah saa? http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Tii kerik keset küllä. http://www.setomaa.ee/
Tiikunna plaan kilomeetritehkendüsega. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
“Tii kyik langas arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii laiv! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tii lakõ plats!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii ma oosõ ussõ minnä, paja vällä paeta! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiindril käsi kuumõ kivve aho täüs aia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiindri mähäs’ kaarnaq närtsu sisse, pand kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiindri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiinse häste ja imä oll’ koton. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tiinüs vai rammus vai toogi pääl olõminõ om tuu, ku imäne imetäjä kand uman imäkuan poiga vai poigõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiin%C3%BCs
Tii oll` väega halv ja põrot` mootorratast kõvastõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Tii olt, kutsu meid Iljaga kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii ol’l’ joq tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tii om tummõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Tii pilti kongi muial ja mõne tõse rahva man. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
«Tii» puult hääletämises telehvonniga löögile. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Tii pääl küsüseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii pääl naas timä edimäst kõrda kõnõlõma viil üle kolmõ aastaja ja küsse mehe käest: http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tii pääl puttu papinaane joogigaq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii pääl tull' vanamehel ollõiso. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Tii pääl tull tallõ üts miis mano, kes ütel, et täl ei olõ vadõrit. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tiipääl tulõva suurõ pinikar'aq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiq julgõhe paranduisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
"Tii q kurja!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
“Tiiq tiiq tüü arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiirhannah ol’l meil üt’s umanõ, vana teedakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiru arstmine. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=188
Tiirutanu' handa ja vahtnu' väägä vesitsite silmiga. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
«Tii sa tuu ar, mia sa lubasi.» A kunigas ütel: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tiisikuse ravimises tetäs pedäjäkasvõst lämmävee vanni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tiisikus om rassõ tõbi ja tuu kätte ommaq pall'oq inemiseq ärq koolnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiisikus
Tiisikust tekütäs tiisikusõ pisiläne Mycobacterium tuberculosis , miä liigus tõbitsõlt inemiselt tõisilõ õho kaudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiisikus
Tiisikus vai tiisik om külgenakkaja tõbi , miä hariligult pand põdõma tävvüq , a või kurja tetäq tõisilõgi iho jakõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiisikus
Tiisikusõ haigusõlõ keedeti tõrva liimi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tiiskushaigõlõ andas umma kust juvvah, piiritusõ seeh olnu hussi liimt, havutõt pedäjakasva, mäihhä ja piiretust kus om olnuh kusikuklaisi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tii sääne mulgukõnõ, kost las vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiit Malleusega, kiä mäng’ piirivalvõorkestrin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
“Tii tantsuplats valmist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiit edesi, ku kutsutas? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
"Tii, tii ravva valmis ja panõ mu hobõsõ rauda." http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Tii tikku ja laane rakku, tuu tulu ja pane pukku, Jaani jakku ja saani sakku! http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tiit ja Veeroja Eda messil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Tiit kõnõlõs ja ei räägi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Tiitud otsustõ tegemisel, piät ma` püüdmä mitu aastakat ette mõtlõma`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Tii tuud no kiräligult. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tiitöie silt jäi nii häste silmä, et pandsõ pidurit vaotama ja pildistämises massinast vällä tulõma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Tii tüüd, a puhka kah, ei saa hennäst katski tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Tii tüüd, syss saat süvvä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tii tüüd õnnõ, kül sis tervüs tulõ!» oll’ Elfriedel üteldä oppus pikä elo elämises. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Tiiu imä Rahilda oll’ Võrol teenindüs-tuutmiskuundisõ Tamula umblõja. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiul hindäl käve säält «kiiks» är, et tahassigi oppajas saia. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiul hindäl om naarukild kõgõ silmänukan ja väiku krutski olõ-i tälle võõras. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiul lätt koolin viies süküs. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tiiulõ Kuldrõst ja Pedoski Elsalõ Leevakult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Tiiul õnnistu naada kutsõhariduskeskusõn oppajas ja opsõ Tarto ülikooli kursusõl perisoppajas. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiu pakk opilaisilõ külh vällä, midä tegemä naada, a küsüs iks ka näide mõttit. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiu tekk’ tüüd mitmõn müübliettevõttõn ja pidi Tarmekon dispetšeriammõtit. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tiiu vei paprõ 2004. aastal umma kuuli, miä vahepääl oll’ Võromaa kutsõhariduskeskusõs muudõtu. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tii veereh, kost liina sisse mintü, ollu üts väikene mudane, rostene oja. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tii veereh oll tamm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiveereh ol’l kõrts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tii veeren mõtsan olnu ussipere kokko tulnu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Tii veeren oll ka peris mitu uma küla inemist meid tervitaman ja nuu tervitusõ olliva kõgõ magusamba. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tii veeren paistuss tõne ilm. http://www.looming.ee/index2.php?archive_mode=article&articleid=490
Tii veeren üten paigan kats miist kakliva kõvaste. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tii veerest võetas jalq kadaja ossakõisi ja kalmuliseq ku tulõvaq kodo, syss ka sautasõ tarõh ja pingi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-i joht. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
"Tiiä-i, kas maq piät poisiq suusatrennist-muus`kakoolist ärq võtma?," oll` Pikäkannu Põhikooli oppaja ja 12-, 13- ja 15-aastatside poigõ imä Rauga Ülle viil riidi hirmul, et äkki lõunadsõ rongi asõmale Otsa-Võro liini pääle bussõ ei pandaki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tiiäi, kas nä ar võeti, vai kohe nä jäiväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kas näile saadi järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tiiäi, kas om taari?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-i, kas telekan käü kah tsirkus? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kira.htm
Tiiäi kas toolõ kaq midä api saa, vai mis toolõ tetäq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kas tä syss parhillaq määntseh eläjäh om vai koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kas võis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kas õks jakkus – vajaolõsi rohkõbakõsõ tetä – min’ tiiä, kiä viil matussidõ päält johtus… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Tiiäi, kes olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kes sääne ol’l tulnu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kes ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kiä tuu tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kohe ma soo perä panõ? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kohe om lännü arq kotost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi koh kuul om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi koh liinah tuu ol'l löüt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi koh oll üts poiss pant lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi koh sai järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kost Võromaalt täl esä siiä kotusõ os’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tiiäi, kost noq nakkas leibä saama!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kost sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kost timä om saanu tuulõga siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kost tä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kost tä sääne ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kuis saagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-i 25 , kuis seo 26 saasi 27 ar' meile kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tiiäi, kuis siist vällä kaibadõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kuis soo rahvas arq võõrusiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi kuis so saasi ar meile kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, kuis timä tah eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, ku pallo oll täl sadanu kängä sisse, tuu ynnõ sai tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi ku suur timä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-i ma, viisoonõ pääl vast. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tiiäi milles nimäq nii ammutasõq kaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-i, mis hädä om mõnel mehel tapelda vindläste ja kommuniste vasta kohki kavvõh. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Tiiä-i, mis põrsa naksi rogisamma6 ja tuud kuul'd vanasusi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Tiiäi, mis saanuqki arq naaselõ, a kats vaka latsõkõist oll kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, mis soo täämbä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, mis tah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, mis toolõ olõsi abist? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi, miä veli ütel ütest laiva otsast sysarõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi määntseq vanast nuuq kurjariq olliq, kiä arq käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tiiäiq, kohe saa üüsest minnäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäiq kohe täl nuuq vanõmbaq olliq jäänüq, es olõq täl kedägiq ummi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäiq maq, oll nüüd timä pungahiilja vai ei. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
"Tiiäi, tulõ miis kodo, ütles mis lasi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäi ynnõ ku kõvvu kette tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiäki-i õigõlõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Tiiä kuis tuu om kaq sinnä pant, va kuna tuu arq vallalõ kaq päses? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiämiq, ku tähtsä om usaldus, tuuperäst piämiq kõgõ kinniq tähtaost ni hoiamiq teedüst õnnõ hindä teedäq. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Tiiä-s maq joht, et mu kõtt kunagi täüs olõs olnuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tiiäti külq: rahvaloendajaq, moosivargaq… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Tiiäti, ma olõ tävveste mittepoliitilinõ, ei olõ ütegi partei liigõ. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Tiiäti, mu esä oll’ kah nii sõnakas miis, ma ei olõ nii sõnakas, nigu mu esä oll’. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
«Tiiät, imä käve mul üüse külän ja ütel’, et keäki teist tulõ pia är mu manu.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tiiät, ku suurõq naq müürüq ommaq, õgas naid jõvva-as inemiseq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiät õks mynõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-äi, kas tuu viijä om rikas ja õnnõlik! http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tiiä-äs mõtõldaqki, et kes tuu tän'täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiiä-õi, mille tuu asi niimuudu läts. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/07/juuli_k07.pdf
Tii õigust, sõs ei olõ midägi peläta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulinne.htm
Ti jäät kõõ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tike tõõsõ teotas, aganane hinne avvustas. http://www.setomaa.ee/
Tikliste mõtsanuka sisse om üts vanamehekene matõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tikse lask õnnõ, nii oll külm. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tiksi Aigi: ku oppaja latsi sütütäs, tulõgi hää haridus Tiksi Aigi tütre Anne Leega. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tiksi võtta, ütlivä, et Tiksi om joba osaühingu nimi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Tiku otsakõsõ ka tõmbat üles, vaija arq umma paika aho ette panda, koh timä puhkas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tikõ hirmotus hõiganu ka kolmat vuori visatõh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tikõ kaq üldäs, et om Jumala veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tikõl ynnõ olõi viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tikõ vahetas arq ja nakkas timä näoh ja rõivih kodo käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Til'lo latsõkõnõ Se 1949 (V. Pino) 2) Miis om meeleldä, hopen om jalolda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1131
Tila tekk’ Üllar inne lepäst, a no om täl plastist piimälaskmisõ torost paras jupp lõigatu. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Tilga Arne ütel`, et vallavanõmbide ega rahva käest olõ-i kiäki küsünü, kuis võinuq bussiliiniq käümä pandaq, tuu oll` ynnõ Põlva Maavalitsusõ otsus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tilkõnõ ja talkõnõ, läbi lae varast är varsa? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
1) Tillekene tallekene vida läbi aia puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
“Tilleoro lugu” [19] lätt kipõlt as´a manoq: http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Tillin iih, tallin takah, kükäts seeh, nakats käeh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Tillo Laura k�u Verska g�mnaasiumih ja l�bis samamuudu riigikaits�oppust.. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Tillokõnõ naan'e : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Tillokõnõ tallokõnõ läbi liina linno vida? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillokõnõ tallõkõnõ läbi aia puid vidä? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillu luvvakõnõ tetti, sis tuuga livvast tsiugadi pühäse poolõ ja tarõ pide kah, tühä iist tsiugadi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Tillõkõnõ ja tallõkõnõ läbi lae vidä puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillõkõnõ tallõkõnõ, läbi lae varsavaras? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
Tillõkõnõ tallõkõnõ vida läbi saina puid? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillõkõnõ tallõkõnõ vidä alt lae hakku? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillõkõnõ tallõkõnõ vidä läbi lae hirsi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2211
Tillõkõnõ talokõnõ, üle uja varsavaras? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2219
Tilsist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
Timahaava keväjä kooli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timahavadsõ edimädse kolmõ kuuga tuudi lihatüüstüisile tapakaalun 7 332 tonni lihha. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Timahavadsõ laagri pilliopilasõ olli 3–60 aastakka vana, nä tulli kokko mitmõst Eesti nukast ja mõni tõsõlt puult piirigi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Timahavadsõ muinsuskaitsõkuu päämõtõ om kalmuaidu kõrdategemine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Timahavadsõs om tüü läbi, võrokiilse kiräga tiimassinat saa jäl nätä tulõval suvõl. http://www.kiirwarren.ee/vorokiilne-tiimassin-oll-vaega-popp/
Timahavadsõ sügüse kotsilõ tiid Erika üteldä, et süküs tulõ varra, selle et kägo lõpõt` joba inne jaanipäivä kuukmise ärq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Timahavadsõ vanõmba rühmä latsõ ei olõ viil näütemängu opma naanu ja tuuperäst nä ka tiiä es tuust kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Timahavadsõ’ lauluteema’: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Timahava lõpõtas Võro maakunnan põhikooli 336 ja gümnaasiumi 252 opilast. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Timahavane kuningriik tõi Miktamäe staadionile üten leelokoorõ ja kutst` külälisiga pää 5000 inemist. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Timahavanõ, 15. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Timahavanõ saak om aoh kõgõ parõmb – ei mahu lattu är… http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Timahavanõ sõnolisi võistlus om tõistmuudu. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Timahavanõ tõnõ Käisi-preemiä anti Talina Vindi latsiaia oppajalõ Minlibajeva Hedile. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Timahava oll' väega hää ubina-aasta. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Timahava oll vastapiteh. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Timahava oll’ maah 770 hektärri villä, 320 rapsi, 100 kardokat, 40 kapstast, 15 kaali, 8 piiti, 7 põrknast, sis viil tsipakõsõ kurki, kürvitsät, sibulat ja muud. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Timahava om sannanätäl põimukuu tõsel nädälil: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Timahava om vanal Võromaal palanu joba viis savvusanna. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Timahava peimi Eesti vabariigi 95. sünnüpäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Timahava sai sanatooriumil 30 aastaka tegutsemist ja lisäs sanatooriumile om tekkünü ka viil viikeskus ja Saatse pansionaat. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Timahava talvõl astsõ klubi Eesti motospordi föderatsiooni. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Timahava tekk’ talv liiga, mõnõ sordi võtt’ külm peris är. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Timahavatsõn laagrin tetti ütitselt geto-lõõts, tuu jaos pruugiti pappi ja teipi, seen olli peris lõõdsakeele. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Timahavatsõ võro keele nädäli üts ettevõtmine om mis taht ainõ tunni uman keelen pidämine. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Timahava tõi tä kodo õnnõ kats pangi mustikit, selle et keldrin sais näid viil mineväst aastast ja müügis tä marju korja-i. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Timahavvadsõ olõngi tege erilidses tuu, et seoilmaaignõ Sännä kirä- ja muusigamiis Sommeri Lauri kõnelas umast vahtsõst „Räestu raamatust“, kon omma ka päätükü „Arthur“ ja „Jaikiaana“. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Timahavvanõ Kaika suvõülikuul` toimus 10.-12. põimukuu (august`) pääväl Pikäkannu koolimajan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Timahavvanõ külm jürikuu tekk’ rahvalõ meelehärmi, a vahel ka silmärõõmu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/inne.htm
Timahavva saava’ latsõ’ ja noorõ’ valli’ 13 teema hulgast, hinnatas iks vannusõrühmi perrä (I-III, IV-VI, VII-IX ja X-XII klass). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Timahavvatsõ pido kavan om mitmid laulõ, mille seen om palvõ vai loits. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Timahavva tulliq kuuli 1993. aastal sündünüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Timahhaava üri es tuu üretust, ni mikul’ kah ei koormat tuvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tima lehti vai õelmit kakutas, tambitas soola ja tõrvaga segi ja pandas haigõ käe ehk jala pääle. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Timal olli mitu poiga ja timä tahtsõ veitü aja seeh nii pallö raha koko aija, et timä võis kõigillõ pojõlõ kottused [kohad, s.t. talud] osta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tima teret tõist niisama noriperäst, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tima võt’t sääl, naas’ tüühhü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tima ütel, et mino või lüvvä maa tasatsõst, maa ja taiva kyik kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ti minge sedä tiid pite käümä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmi Mardi söögisaalin, alostamisõga kell 11. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Timmi Mart kõnõlõs, et vilähädä olõ-i õnnõ Eestimaal, a terven ilman. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Timmi Mart: talomiis piät märkmä ummi tegemiisi mitu aastakka ette! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Timmi Mart ütles, et nõsõnu olõ-i õnnõ söödävilä hind, ka juurvili om kallimbas lännü ja jutt käü tegeligult kõgõ süüdävä kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Timmo sysar näk'k unõh inne uma imä kuutnädälit, et Petserih sai imäle mano, terhüdi, küsse, kuis saq elät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmo sõnnu perrä om tuud mõtõht arotõt ettevõtjidõga Setomaa arengukava kokkopandmisõ man. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Timmä inämb kiäki es jõua tervest tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä jo kutsut’i, et sa õks tulõt, et sa jo soo pühäse peremiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä ka väega vaivat’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä, kellele pomkit peetäs, manitas kolm voori. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä massai nii ikmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä mängite ka jo vanaste. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Timmä mängitäs pia nisama ku triksoge’, a õnnege vastasossa. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Timmä nigu ehitedäss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä nigu vaivatas kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä peteti ku kahru viinaga, hiideti hahilaq kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä saai kuigi häötä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä sääl karistõdi, et ku läät ilma, arq sa kohegi pidopaika mingui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timmä, timä poiga Iisakut ja pujapoiga Jaakobit peetäs iisraeli rahva kolmõs kõgõ tähtsämbäs aloes's (patriargis). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Timofeil oll’ haavlilaeng kura küle seen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/inne.htm
Timofei oll’ luu vällä mõtõlnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/inne.htm
Timofei oll’ tuudaigu tunnõt salakütt’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/inne.htm
Timur kah es tiiq liinalõ vika, ku 1382 paigapääline valitsõja šahh Šoja tunnist' tuu võimo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Timur vai Tamerlan (1336-1405) oll' mongoli peritollo Turkestani väejuht, kiä 14. aastagasaal vallut' ärq suurõ jao Õdagu- ja Kesk-Aasiast nink pand' alossõ umanimelidsele valitsõjasuulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Timur
Timä Kar'aavyid es näeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä Karula-kandi poiskõisi elust kirotõt jutuvara om hinnat ja tulõ esitlemiste ka täämbäidsi koolilatsi siän. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Timä Kül iks ütel, et ma jovva ai nõsta, mullõ saa as süvvä, a vele’ ütli, et nosta iks viel, kül mi’ õdagu anna süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä aig ei olõ inämb pikk'! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Timäaignõ Pärsiä poliitiga oll', et paigapäälitsit rahvit ja uskõ piät avvostama, vallutõt maiõ valitsõmiskõrraldus jäteti samas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Timä ai juttu, nika ku pidi tuu syna ar ütlemä, ütel “Noh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ai kitsõ iih, võtiq kitsõ üsäst arq, lasiq kablagaq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ai latsõlõ umma huunissa suuhtõ, lats ku tulõh ol’l olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ala kuulussõq Afriga maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga
Timä alos’t üles uma rahagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä alos’t’ eloluust pääle, et elli veli sysaraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä and tulõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä and’d toolõ ummõlus-sõrmusõ tävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä an’d umast sõrmõst poisilõ sõrmusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Timä an’d’ mullõ kats rihma sälä päält.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä an’d’ teki arq, niq küsüki-is, mis tuu kolq synna om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä aol es mõistaq mitte kõik Lõuna-Eesti inemiseq "Talliina kiilt" kõnõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Timä aol muutu Inglüsmaa võimsas mere- ja koloniaalriigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elizabeth_I
Timä ap’i viil saas hin’däle, lät’s jal vahtsõst ot’sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä arvaminõ om ka’ tuu, õt laado pääl tegijidõga õkva kaubõldõh om pall´o kimmäp. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Timä arvas, et kiägi es näe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Timä arvas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä arvatõh om kihnlaisi e-kaubamaja höste lahendõt asju kvaliteedi tagamise küsümüseh ja õt e-puut om ühendet kultuuriperändi uurmise ja hoitmisõga. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Timä arvatõh piäs kõk valla sündmuse Meremäel olõma, sest sinnä sai tuu jaost jo plats ehit. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Timä astõ majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä asõmõlõ tahiq küläinemiseq kangõhõ Hurda Jakobit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Timä as’a tälle kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä avvos om platsi pääl mälehtüsmärk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Timä 1222. a. vällä annõt Kuldbulla oll' Maisõmaa-Õuruupa edimäne põhisäädüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timä edimädse eloluu kirot' Boccaccio Giovanni (1313-1375), kiä pand' tuu päälkiräs "Trattatello in laude di Dante" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alighieri_Dante
Timä edimäne eelektrijaam oll' Manhattani saarõ pääl New Yorgin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edisoni_Thomas
Timä edimäne plaat „Lana Del Rey“ ilmu 2010. aastagal Internetin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
- “Timä eelä kostkiq tul’l, habõnaq arq kaksaduq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä eesti- ja võrokiilseq luulõtusõq ilmuq peräst tä surma Saksamaal vangilaagrin väliseesti aokirändüsen. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Timä ei mutuq kunagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ei olõq mitte, nii kuis nimi ütles, üts terä ehk terä sarnanõ asi, õnnõ üts mulk, miä tuuperäst must vällä näütäs, et silm sisest pümme ehk valgusõldaq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
“Timä ei otsi mu võlga arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ei saa kohki surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä eis, naase esä üte silmäga, poig sõamiis ja toise, ne näid saige nii pallö. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä ei taha minnä, et timä jätt tüü maaha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Timä ei tohe nuid kakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ei ütle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ei ütleq et ütskyik tiq tuud kätte ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä elli Pränski mõtsah katõtõistkümne tammõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä elli katõkeske pojaga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Timä ello ja loomingut om pall'o uurit, kommõnteerit ja tõlgõndõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Timä elo ütsikas'aq ommaq miiqni joudnuvaq anõkdootõ kujol, midä esiqeränis või löüdäq Laertiosõ Diogenese raamadust "Tähtside filosuufõ eloq ja arvamisõq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Timä el’li sada kat’sküm’end aastakka vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä epohhiloonut raamatut De revolutionibus orbium coelestium (Taivasfääre püürdlemisest) peetäs sakõstõ s'ooilmaaigsõ tähetiidüse alossõpandjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kopernigu_Miko%C5%82aj
Timä es anna leeväpalla konagi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Timä esi ka pand suu mano ku pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä esi kepikesega takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä esi nika nuid anomit kõ kulut’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä esiq kõõ läve pääl, püss säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä esi tuu ao seeh kai kir’a läbi, et niimuudu om kirotõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä esi viil kepikesegaq hoit’, nigu oiduq viirde, sai arq võttaq lavvakõisi päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es kärsiqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es olõq ul’l, a timä pan’d’ hindä ullist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es panõ Maarkat keriku pominanjahe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä essä Guglielmot kutsuti Bonaccios ("hää loomuga" vai "lihtsä"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Timä es süüq midägi, es juuq, koon’ pühä hin’gel’ nakas’ täl’le tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es taha võtta naist kuigi muudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es usu tuud, ne sõidi' sis sinnä ja sääl ristiinemise tütär kast leibä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä esä Peeter Aun oll peri Laiusõlt, kon oll saanuq kihlkonnakoolin haridusõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
Timä esä oll' klassigalidsõ filoloogia oppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Timä esä oll´ syaaigu Vinnemaalõ jäänüq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Timä esäpoolinõ vanaimä oll' kuning István V tütär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timä esä, velistekogodusõ liigõq, mõist' sääntside laulõ laulmisõ hukka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Timä es ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä es’ mitte es tahaq ilopaika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timägä köütü' toimõtusõ' olli' kimmähe hoit miihi saladus. http://www.zetod.ee/set/126
Timä haar'd' soldati siilo pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä haar’d’ päitsist kinni: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä haroq laotasõq hindä tagasaina pääl võrgo viisi lakja ja kutsutas tuud võrko võrknahas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Timä heitu kül edimält väega ärr, peräh sai veidü julgõmbas, läz’ näile nurmõ pääle mano, naas noidõ tüötegijidega jutalõ, nõuse, et kiä ti olt, et siin tüöd tiet? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä helü kotsilõ om Constanze kirotanuq, et tuu oll' tenor , küländ pehmeh kõnõldõn ja delikaatnõ lauldõn, a ku miäki tedä erot', oll' tuu võimas ja energiline. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Timä heränes üles ja kaes, et Jummal om pal’lo tööd tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hiit' pingi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hiit' risti pääle, saa-as ütelegiq noilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hindä suguvõsast omma peri näütüses mehenime Pööb ja Hint, naasõnime Helo ja Kado. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Timä hobõsõpalakõsõq kõ sõitõh, a rikka mehe hobõsõq tsilgusõq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hopõn läts üle a nuuq saakiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hot’ ris’tiga suud and rahvalõ, mukka õks teretäs, võtt ris’ti tõistõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hulga ao peräst talli mano, kuldpäitseq vällä, lei jalga vasta maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä hõigas’ kõõ jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ikk ku ikk sääl uja veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ikk kummalõ maah: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä ikma - ikk, ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ik’k, et no jäi ma jal aastaga leeväldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä imä elli kah sääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Timä inämb maa alt vällä ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä isk arq hindä kygõst eläjäst ja kõ taht sinnu arq süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä istus, [kuda vüüd] ja laul: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Timä jal: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jal' ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Timä jal' ütles, väega armahe 64 ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Timä jal ol’l opanu, kuis riiht attaq, et otspajast pan ladvaga üt’s vihk väl’lä ja õkka nulka vihk, saa sulllõ viis’kümend mõõdind. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq an’d’ tuu kyrragaq toolõ vaesõlõ naaselõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq, et mis tiq noq timmä, veletsit, võtkõq õks muq tütär, saa kar’akasvataja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq lepüs jaq poonitas, et muq piniq toovaq arq tuu livva, millest noorõq sööväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq mõsk, mõsk, a ei lääq kuigiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq näge unõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq tuugaq mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq vahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jal vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq arq meeldüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq meelega kyik tek’k, a velel oll tiidmäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq märgis, et täämbä mul massai minnäqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq näkk, koh sa olli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq pallo aastakka mi tarõloksikõsõh elänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä joq tundsõ arq, et sysar olõi sääne ku inne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jo uma rikkusõ ja ilo peräst ollgi umah kolgah kuulsamp, umah vallah valusamp, nii et kuna midägi rõivastõ põõlõtski vaja oll, siis oll uuõ umbloja ja vahtsõ valmistaja egä kõrd käeperäst. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Timä jo vaihtõ pääl käve kotoh ja selet imäle, et ma nii ja nii saada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä juhitulõ väesalgaga anniva mitma liina alla ilma lahinguda, nii hää diplomaat oll' timä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Timä juttõ tegeläseq ommaq tondiq, nõiaq ja tõõsõq põrgulisõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Timä jutu perrä om ka noid, kiä esi hoolõkodokotust küsüse, a inämbüisi viiäs vana–inemine hoolõkodo kas latsi vai tohtridõ pallõmisõ pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Timä jutusõ päätegeläse mängvä lännü aastagasaa alostusõh liivahavvah pulmõ ja pidävä plaanõ, midä suurõst pääst tegemä naada. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Timä jutusõq, miä tä pand' kirjä jo innemb olõman olnuidõ rahvajuttõ perrä, ommaq näütüses "Le Petit Chaperon rouge" ("Verrevmütsükene"), "La Belle au bois dormant" ("(Mõtsan) uinuv ilodus"), "Le Maître chat ou le Chat botté" (" Saapidõga kass "), "Cendrillon ou la petite pantoufle de verre" ("Tuhatriinu") ja "La Barbe bleue" ("Sinihabõnik"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Perrault%27_Charles
Timä juurõq ommaq 1950. aastagidõ rock'n'rollin ja rockabillyn, miä ummakõrda kasviq vällä rütmibluusist, kantrimuusikast ja tõisist mõotuisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Timä juuske' 21 tarõst vällä uma kraamiga' ja nakas tännö 22 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
- Timä juus’k ar äestämä, läpees suudki ar mõskkõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Timä jäi haigõs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi kaq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi klohhos 1) vantsõh iäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi kodo uma kunnaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi sinnä magama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Timä jäi sinnä veidkest magama, aho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi sõkõst, niq timä oll lännü mõtsa suurdõ puuhtõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäi väega vaenõ ja taht väega süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jäll’ ütel, et naka ma ummi kässi tuo rahaga zur`kma, ku olõ õi mi vanõmba tedä meile lubanu, sis jäägu timä sinnä koh tiä um, muki peräst kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä jät’t kyik uma varandusõ naas’elõ ja naan’e kin’ke mastõralõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä jõvvaki-is uutaq, hõigas': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaartõ alotsit pite pakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaes, võt’t tarõ päält mulgukõsõ vallalõ, et kas timä kõn’d üles na asõmõ päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kah hobitalunik ja kombainõst huvitõt. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Timä kah takah vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kai “Odot, maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kai, olõ-i kohe minnäq, alastõ ol’l, läts tammõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kai tarõlakkõ ja üt’el’ inemisele kyik’ arqm mis sul mõt’tih ol’lm nii suur’ pühä ol’l timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaiõ tuu ao, ku herr veel es olõ magamah, a provva jo oll magama lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaiõ, vanakurat sais meeste sälä takah, puutõlv säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ka kaes, et kuis eeläq olõõs oosõ ette kivve pant, mis täämbõ kiviq pantu mulgu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ka kaes, et miä soo piat tähendämä, et eeläq ol’liq vil kikka kerigu otsah, täämbä ommaq ris’tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaksas’ mar’atsäuga arq, vei kodo, pan’d’ aita saina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kanast tuhkõ salitsõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kannaha-as maa pääl, selle tä viidigi perä ala vaivustõ, nigu temä ka arq puhtas saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kan’d kokko, hulka rük’i, kaes, et pääväkene jo minek’il. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaq lätt, läve pääl poonitas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaq pan’d’ uma kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaq saanu vaiva ala peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kaq uma kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä karas' riihte sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä karas' tool aigo sinnä sisse ja ütles provvalõ, et tuu ruttu mullõ sõrmus, et Ossip Ivanov ütles, et tuul om kallimb sõrmus ku sull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ka takah tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä katõaastanõ lemmik Muki oll’ samal aol iinkuast valla päsnü ja tuul aol Anna näo kandigu päält är söönü. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Timä ka uma armuga kuts uma koorõ ala, lits uma lehe ala, et õks saasi ar paeda. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Timä kedägi es pelgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä keelä-äs jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kellelegiq ütle-es, et mul sääne viis, vai lavvarätt, vai kaab. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäkene ei annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäkene kuningatütärt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäkene ruttu tek’k tüü arq, näil takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kiriväst elost om rassõ müüdä kaiaq es´ki luulõst kynõldõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Timä kirot’ kuningalõ kir’ä, et kuis mul tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kobi kaq tuhkõ seest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä (koduväi) el’li iks jo mitu aastakka siih, süüt’ vanõmbit ja mat’t, tek’k vahtsõ rehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kolmkümmend aastakka es käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kor’as’, miä miq kutsu naq maamoromunaq vai paaba pussuq, timä kan’d nuuq rehe ala ja võt’t koodi kätte ja naas’ noid pes’smä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kotsile: http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Timä kotsilõ: http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Timä kotsilõ kaeq: http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Timä kotsilõ kõnõldas, et tä jäi pümmes kolmõaastadsõlt,» kõnõl’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Timä kotsilõ saa lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
Timä kotsilõ või lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Timä kotsilõ võit viil lukõq: http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Timä ku Vahtsõliina puut'*** ärä, syaga tul’l üle Meremäe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ku haard handapite 18 , kakas' 19 käest ar', jäi üts kullanõ putsai 20 õnnõ 21 peio 22 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Timä ku haard handa pite, kakas’ käest ar, jäi üts kullanõ putsai ynnõ peio. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä, kuis jõuasi tubakkiirga kodo tuua. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ku las’k’, üle poolõ mäe sõit’ ar, näüdäs’ hennäst, keerahut’ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kullõl' kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kullõl kyik aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kullõl tammõ all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kullõs kaq aho takah, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kuts papi ja tõõsõ herrä, Ossip Ivanovi ja kyik kolmõkeste võti volvriq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kutsõ minno 2008. aastal umalõ lõõdsakursusõlõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
- Timä kut’s poja üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kuulkund mõot' Vana-Kreeka meditsiini niipall'o, et tuust sai umaette distsipliin ja tohtõrdamisõst sai umaette ammõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hippokrates
Timä kuulmisõ üül panti tarõh tulõ palama ja kõik perreliikmõ anni tälle jumalaga-käe. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Timä kuul’d arki ni vei varsakõsõ tul’li viir’de ja mä´äre täh’t otsakõsõ tunglõ hüd´sega mustass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ku virotas läbi, kellele putus külge, tuu purus, kellele haard hyngu, tuu maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kuz`är vai poiss`ol`l` ka tälle laazaretti perrä lännü, a ku jo kuul`d`, määne hädä perremehel ol`l`, sis kai, kohe ärr’ saasi paeda, a olõ õs muijalõ kohe minnä, ku karas ahlo ni säält korstnahe, sääl sis kuul`d`, ku perremiest vaest vaivati, sängüh, tuo sääl jo korisi viel kurgu peräst, ni sis sai timä ka arvu, et siih u jo rüövli haud, tahtsõ viel perremehele appi minnä, a kuuld, ku naati tedä ka takah oz`ma, et kos tuo tarõpoiss` nu jäi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä kyik aig ol'l latsõ man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kyik kuul’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käeh tüü sukugiq ei argnõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käest luut 55 kunigas ka laanata, ku hädä tule. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Timä käinu' kah, hoitja nännu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Timä kängse viiso jalga, kao päähhä jaq kuningatütrel takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kärsiki-is tarõh tuu esäk, et ma’ lää kae, kuis tä kiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käs naasel panda lavvaräti põrmadulõ, lätt tuu tallist oma hobõsõkrun’okõsõ, pand lavvaräti pääle saisma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käve egä üüse koton last takan otúman. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Timä käve inne vallalõ maad pite, a syss peteti viinaga arq ja panti hahilaq kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käve isaga Tsääragu küläh kosjul, kos timä noorõmba sõsarõ Katri kosõ, kes oigõ illos tütrik oli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Timä käve kah opatõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käve küüni magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käve maailma pite, tapõluisi pite ratsa hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käve sääl kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kään'd ütte külge ja tõist külge, jo' ahoalunõ nakas' tälle kitsast jäämä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Timä kään’d livvaq ja luid`sa kyik’ kummalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä käü joq kooguga tarrõ pite, et kost soo sääne om tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõ ai, et min iist, ja min iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõgõ tähtsämb teos om " Don Quijote ", midä peetäs edimädses modernses romaanis nink ütes parõmbas romaanis, miä om kunagi kirotõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cervantese_Miguel
Timä kõgõ tähtsämb teos om eepos " Aeneis ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vergilius
Timä kõgõ tähtsämb teos om katõjaolinõ näütemäng " Faust ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Timä kõ kullõs, et ütleqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõnõlas uma elolugu kõik ar'a vanaimäle. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Timä kõnõlõs kõikaig. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Timä kõvva maka, ei kuulõ midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõõ läts, kohe tuu langakerä iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõõq om nooq püssüga võtnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõõ väega pallõl’ jumalat, kaes kinkõlõgi pääle ilosile rahvile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kõ ütsindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä köüt vehmreq üles, “Jumala käsk havvõ oppust pite!”, sõit läbi kuninga liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küdsi kerigu leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä kül’b kaarnitsa kaaru maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsse, et pallo sul varandust om toidu poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsse hinnäst kaq sinnä üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsse sada rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsüs:” “Kos saq läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä küsüs pilli arq, a Ivan Hatapoig ei annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ladinakeeline nimi om Cottus gobio . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lodi_(kala)
Timä lahko sis esä majast ar'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä lapjugaq lei, lei mitmit kiholaisi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las'k' kassi siilo alt vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las'k' püssägaq hussilõ läbi, niq ol'l valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lask' soldane säält ütte ilosahe majja viiäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Timä lasõ-õs kedägi lähembähe, ku katskümmend viis versta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las’k nooligaq, jäi veri maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las’k tuu rahaga, mis ilmast täl’le kin’giti, velel tetäq kivedse kerigu ja kellätor’ni kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las’k’ arq mu varsakõsõ süvväq, ma lätsi tälle künneld pandma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä las’k’ kaiaq, es nakkaq vasta võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä latsõpõlvõkodo oll’ Uhtjärve perve pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Timä laul, pereh süü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Timä laul’ ja üt’el’ mullõ, et laulaq saq kah, saa rahvalõ nal’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä laul’ vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lei arki pää maahha tuul vägimehel tuu kunigas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lei kuld põhja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäle om eesti kiil ütsi opit kiil ja tuuperäst om tal rasse vaihet tetä, mis om uma, mis om võõras. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Timäle saa-as kunagi kost midä häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäle saiq teedäq Pet’sere oosõq, ja timä tahtsõ ka näid nätäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl nuuq kutsikaq sanna takah oodiq ja nuuq lätsi mano timmä kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl ol'l kolm poiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl ol'l kolq tütärd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl oli hulk huonit tabah, midagi usu us timä vallalõ jätta, tohe es võtmit ka muijal pittä, ku iks vüö küleh puusa pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timäl oll armõtu hüä hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl olli võõdõtu sinnä üteh no rauatsõq tangõq ka ja varb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl oll poissa pal’lo, uhkõq tõllaq sõita ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl oll süä täüs, et timä sai ar kuningapojalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl oll väikuh pahandus temäga, selle Jummal an'd' tuu hussi nigu hüäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl ol’l’ poiss, too ol’l’ ka pal’lo tark, kuningapoja tiindri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäl om laudan 78 eläjät, suur jago näist lihaveise. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Timä looming om hinnat nii süvä mõttõ, tehnilidse tävvelidsüse ku ka ilo ja mõomisõ poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bachi_Johann_Sebastian
Timä loomingu har´as jääseq inne vabariiki luud kohaligu Karula kandi keele ja tegeläisigaq jutuq. http://wi.ee/voro/
Timäl pidi olõma naanõ, kiä saapaq jalast kisk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurinne.htm
Timäl poig tull kah uma püssäga pääle. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Timäl sai noq aig täüs ja sai tä inemises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timält ku varandusõlda liikmõlt nõuda-s korporatsioonimassõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Timält om Kardavoi-jutt ja rästäkese-jutt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Timält om Võro kirändüs saanuq, Kauksi Ülle “Sängü” perrä, uma musterteksti – “Tsiapaha pääl”. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Timä lubasi tulla, et mina lää külq tuust puulpääväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lubasi võtta ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lubas’ ja käve ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä luge sinna jumalasõna'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Timä luud ommaq mõnõq maailma kõgõ tunnõtumbist, populaarsõmbist ja kallimbist kunstiteossist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Goghi_Vincent
Timä luuduq hümniq (Gathaq) ommaq Zoroastrismi tähtsä liturgilinõ osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zarathustra
Timä luudusligu valigu teooriat naati evoluts'ooni pääpõhjussõs pidämä 1930. aastagil nink täämpädsel pääväl om tuu muudsa evoluts'ooniteooria alossõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Darwini_Charles
Timä luulõn tulõ vällä timä ilmakaemisõ pessimistlikkus ja vain islami hariligu usooppusõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Umar_Hajjam
Timä luulõtuisi opitas päähä ja timä ütlemiisi pruugitas ku vanasõnno. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Timä luulõtusõq ommaq ilmunu perän tä kuulmist väliseesti aokirändüsen. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Timä läbi sivaq setokõsõq, seto kiil´ ja seto laul ka estläisile inämb tutavast. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Timä lähkümbäq sugukeeleq ommaq korni ja bretooni kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Timä lännü mano, [mõeldes]: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Timä lät's sis tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Timä lät's sulasõs ja tiine tedä kats aastat. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Timä läts hobõsit mutitama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts ja liigut’ ütte ja liigut’ tõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts jalq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts ka mõtsa ja lubasi hummõnist50 pinile häränaha tuvva'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Timä läts ka sanna akna ala ja' ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Timä läts ka vyyralõ mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts keldrihe, tuu kunn, võtt konne rõiva säläst arq ja pand linike päähä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts kivi mant tolmu võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts laant pite, a mädä laas oll, es saa kuigi mano ilosile kotusile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts, lõigas’ ka kolq suvikunnulist vitsakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts mano, piitsaga lei: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts mõtsa, kor’as tatikõisi, määntsit ynnõ sai, vaglatsit jaq purutsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts mõtsa, tek’k tammõpalgi, lei maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts, naas toost puugist kolmandat jako võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts, niq las'k' kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts, niq tõuksiq tõrdohe, niq paloti arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts pinnegaq iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts päivä sepä mano ja las’k’ sepäl tetä kolm varba rauast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts päävä eest käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts saiaga turulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts suurdõ puuhõ üles ja puut säält nuid raasakõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts tagatarrõ ja tsilisõrmõga lei kest lauda ja ütel, et mu sõrmus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts, tsõõrahut’ uma vasitsõ hobõsõgaq sääl muro pääl ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts tälle vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts vaesõ mehe poolõ, et müüq ta lats mullõ arq, et maq kasvada suurõs ja hoia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä läts üüse kellätorni ja naas kellä löömä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt edimätse varba pääle, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt, et pinnärt või õks põima, aja nigu tsihi läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt kah sinnä oma kolmõ mehega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt laudah püürd lehmil kyik silmäq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt mano no pallõs, et kul’la tüt’rekese, angõq mullõ süvväq, ma taha väega süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt syss hobõsõ mano ja ikk nigu nõrgus ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt vai situs tõõsõ läve ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lätt vett pit’e minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s Joan’ni Bohoslova poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s edesi ja ago tul’l päävä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s hummogult minemä ja puttu täl’le ago vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s mano ja ütel’, et tiq tek’ke kolmõ pajaga soo sann; jummal’ kah k’äu kolmõh n’äoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s ni kai, et sya muda ol’l tii pääl, ni hiit’ leeväkese mutta, lät’s jalguga üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lät’s õks per’äle ja an’ti täl’le sääl õdagut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lõigas' kübäräkesele põhja mulgu jaq kaib' ala havva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lõigas leibä ja kalla õgalõ ütele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lõigas’ kaq rõivast räti vällä, hiit’ kääriqki mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä lõpõt uma tüü ar, tööriista ilosahe paika, sei kõtu täüs, jät’t poissõga jumalaga, istõ tõlda ja minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä löüdmisest 1930. a. kooni aastagani 2006 loeti tedä Pääväsüstemi ütsändäs hod'otähes , 2006. aastagast arvatas tedä kääbätshod'otähti hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pluuto
Timä maahalaskmisõ pääle 28. piimäkuu pääväl 1914 Sarajevon kuulut' Austria-Ungari Serbiäle sõa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franz_Ferdinand
Timä magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä magasi ja üüse heräsi üles, kui tulli sinnä sisse paganalise [vanapaganad, kuradid]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Timä magasi sääl tuu üü arq ja läts päivä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mant mu vanaemä ka nakas tiidmä, nigu kyik külä käve temä mano küsümä, ku tuu joq arq ol’l koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä man uut kõrdategemist terve virn vanno pillikos’osit. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Timä meelest olõ-i kandlõtegemine rassõ, õnnõ tahtmisväke ja pikkä miilt piät pall’o olõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Timä, mehekene, om sändse pehme verega, et kui tedä kiäki johus [juhtub] tõrõlõvat, sis jääs ta haigõs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Timä miis´ Alfred Faster (1922) avit kah asju miilde tulõtaq. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
“Timä minno tõi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mose ol’l jumalainemine, otsõ takah, et saasiq pää ka iho mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä muidogi sautarõq olli, aho otsa pääl puuq kuiviq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä muidogi võta õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mur’d kistavarrõ katski, pand tõõnõ tõõsõ poolõga kokko, pand pingi pääle, sai illos tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä muudku lõik ynnõ virka oma väidsepus'oga, "Arq tulgu mano! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä muudku pakõ ja pakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä märgis: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä märgis tuu päävä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõista-as, märki, et tetti mastyr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõlõmbaq edimädseq raamaduq, romaan "Stalini lehmäq" ja edimält näütemängon ja ildampa romaanin ilmunuq "Puhastus", jutustasõq Eestist ja iist'läsist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Timä mõsk, mõsk oja veereh, a ei lää kuigi puhtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtlõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl', et määne syjasuurõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl', et noq tul'l rikas veli, tapp mu kogoniq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl’, et naane tarõ ostast nägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl’, et ris’tesä ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl’, et sepäq tulõvaq ilma kutsmaldaq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä mõtõl’, et tuu oll’ linas (selle et sääl oll’ üts umbõs paarikilodsõ linna raibõ vii seen). http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Timä müü noid leeväkeisi ja tuust timä eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naane jätä-äs ütte kirjagi kaemalda, ar kai kõq kir’äq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naanõ om Rõugõn keriguopõtaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Timä naard: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naaselõ kaq joq an’d’ tuu mõttõ-meele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naas’e tun’d arq, a naan’e timmä es tunnõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naas’ kaq kaibma ja ker’kut tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä naas’ kün’dmä, adraga ai kuksinatävve rahha väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakas' tuud ajama, mis kuningas võtt saadast naase ja tuud ello nakas' timäle hinele ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakas' tõrva kütmä ja kutsõ nuid, kellel poiskõnõ saiõ, et tuul tunnil tulgõ sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakas omma poiga säädmä kuningast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakas’ kinni võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakkas käümä tuu, kes om tark olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakkas pallõma, pangui minno kohegi vangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nakkas pallõma pinne, et neelgui minno arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nigu alla lätt arq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nii kõvastõ pahasi, tä hiitü ar', et sõda jo Petsereh valõtas õnnõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä nii kõvastõ pahasi, tä hiit’ü arq, et sõda jo Pet’sereh valõtas ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nii tekk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nii tek’k kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nika kolq kõrd kopsas’ uibo külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nimme kand säidse geograafilist objekti maailma kaardi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Timä nimme võeta-õs suuhhõ õs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Timä noq joq lepüs hot kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nutsut' tuu ihi vällä ja süläs' maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä näk'k, õt üt's hanikõnõ ol'ki järge jäänü, ja ütel rebäsele: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Timä näkk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Timä näkk edi (ei tiiä) midä unõh a mullõ ei ütle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä näkk, keriku saina takah oll vanapakan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä näütemänge om ümbre pant kõikihe suurõmbihe elävihe kiilihe ja noid mängitäs inämb ku ütegi tõsõ näütekiränigu ummi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Timä näütemänge vai noidõ juppõ om ümbre pant inglüse, s'aksa, vinne ja soomõ kiilde, lühiproosat vinne kiilde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Timä näütemängoq ommaq täämbädse pääväni populaarsõq ja noid mängitäs egal puul üle kõgõ ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Timä näütäs, et modernismin om ettekujotus, et inemise esteetilise väärtusegi omma puhta kasvatuse vili. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Timä näütäs tuu ette nigu õigõ miis kunagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä nüs's jalq piimä, võt't noorõmba poja, kõõ kullõl näid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll' nii puultõist jalga pikk jaq puul jalga lag'a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Timä oll Lätimaalt, Kuiva päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä olli ülnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Timä oll ka tarõh, a näeqki-is naane timmä sau seeh tuud miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll kõ hirmuh, tuu miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll nii arq elänü, nigu olõ-õs kiäki ülnü tälle tenosynna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll nii vaenõ, ku tälle kiäki vadõrist es tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll paenu är, vanast olli õle katuse, ta olli pagenu kahrupersehe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Timä oll sõitnu liinast kodo ja Tsältsova palo pääl, kost tii lätt üles Vymmorskihe, oll tõmmat raudkett üle tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll vana õigõ miis kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll vällä nuhknu, et paabakõsõl oll tarõ pääl potiga mesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oll ütelnü, et kui Pühä-Maarja minno siist lahti pästäp mõrtsukite käest ja kett katski lätt, syss ma ehitä Tailovva keriku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Timä oll’ lihtsä külämiis, a mõistsõ väega häste lõõtsa mängi ja lõõdsa seest vällä võtta sändsit nuutõ, mis olli lõõdsalõ häste umadsõ,» selet’ Heino. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Timä oll’ lõõdsameistri Teppo Augusti opilanõ, tekk’ kos’osit ja muud tüüd Teppolõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Timä ol’l Moskva jaost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l ar koolnuq ja ol’l saadõt säält ap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l jo kerigu man timmä pruuvnu, muido tä võtta es tohtnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l naanu pin’närd pit’e tulõma, ni ol’li arki lüüd kõo ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l nii saanuq lil’le sis’se, kui lil’li häermes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l nuia otsah, - tük’ke väega kaaluskõllõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l seletänüq, et ku soeq naksi undama, et nälädse ommaq, syss näile ol’l ült, et minge sin’näq, tuu t’sässona mano, sääl viil om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l syah väega pal’lo rahha tiinüq, a Pan’gavitsah olõõs ker’kut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l väega kärre, a koira timä es püvväq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l ül’nü, et ku ti minno tsuitat, ti ka piät hätä nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ol’l ül’nüq, et minolõ in’ne otsa ar panguq, ku mäevärehhist nakkas veri sis’se jooskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä om edepuul kumõramb kui muid'o, nii kui mõni uuri klaas võlvit, ja nimitetäs tuud kumõrat jako ehk kumõrust sarvnahas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Timä om ilma närvetä ja sõs esiq ka ilma tundmisõta, s'ollõ et pututamisõ närviq ei küünüq inämb timä sisse, õnnõ jääväq keskmäiste kihti, kon näide otsaq hulgana lakja ommaq laotõtuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Timä om kah Kanepi kihlkunnast peri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Timä om kokko pant peenikesest mehikoatsõst koest, verpjäs, allpuul kohilamb, päälpuul paksõmb ja kindmämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Timä om pant sinnä kinni ja surmani ei päse vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä om väega pori siseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä om väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ootsõ ja tuud aigo peräst puuldõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä oppus, midä nimitedäs konfutsianismis , om läbi aoluu olnuq väega mõokas Hiinan ja tuu naabrimail ni taal om suurt mõjjo ka parhilla, esiqeränis Taiwanil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Timä osoht' uma mõõga, lei tuu ka maaha, ni olli' valmiq kyik, katstõiskümmend pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ost kün’dlit ja puuvõisind, mõsk ja puhastas tsässonat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pagõsi, pagõsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pagõsi tarõ ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pakk rahha, a miis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Timä pakõ iih ja tuu takah pallõldõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pallõl väega jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pallõs: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä pan'd' jalq kaarnapoja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan'd' kest kerikut niipal'lo kulda maailma, nigu olõi vaija kerigu parandamises küssüq rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan'd uma pääkese tal'drigu pääle, täl ol'l hindäle kirst val'mis t'ett, lammõs kirstu, ni jäigi sinna'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä pand mõtsa veerde kuningatütre ja hobõsõ saisma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pand mõtsa viirde kuningatütre ja hobõsõ saisma: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Timä pand, niq nakkas päiv alla minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pandsõ kirja, kuimuudu käve kerisse remont. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Timä pante magama igavest und uma tett kerigo põrmado ala. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä pan’d esiq nime - Riide, riidene päiv ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d uma pääkese tal’drigu pääle, täl ol’l hin’däle kirst val’mis t’ett, lammõs kirstu, ni jäigi sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d õks kaala ja kaksas’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ hindäle tarõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ kao päähä, nopas’ rõivapala arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ näile unõriistaq ütte kõrva ja tõistõ kõrva, nigu nä kuulnu-us midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ timä kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ ussõkõsõ kinniq, saiq kyik kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pan’d’ vaesõ sandikõsõ rõivaq sälgä, läts vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä paugu pan’d’ nõialõ, tap’p’ timä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä peremiis, ma paaba, must olõi nii hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pere rännäs’ Kanepist Vinnemaalõ viil inne edimäst ilmasõta, ku kävevä jutu, et sääl om hää ellä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Timä peret olli är saatma tulnu imä Liisa ja veli Karl, vankri pääl istõ esä Viido. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Timä perrä, läts hüä pallõ mõtsa müüdä, näi, et sääl om kodo, aga es saa kodo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Timä perrä om liinalõ nimi kah saanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Timä pidi tuu kuningaga sõprust, tuu naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pidä sul tõõsõga sõprust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä piimä es joo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pikkus om 900 km ja kõgõ korgõmb mägi om Damavand (5604 m). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Timä pikkus om umbõs 1600 km, lakjus 200-300 km. Kõgõ korgõmb mägi om Zardkuh (4548 m). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Timä pindala om 349 000 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Korallirahu
Timä pindala om 53 321 km² nink tuuga om tä Ameeriga Ütisriike kõgõ suurõmb rahvuspark. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli-St._Elias%C3%B5_rahvuspark
Timä pist vasta, et "Velenaasel om mitu lavvatäut süüki, a minul ei olõ üttegi lavvatäut." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- “Timä poig inäb siih ei või el’läq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä poig um parhilla esä kottusõh [koha peal; talus] perremiis, kes esi mullõ uma suuga selet seda lugu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Timä pojaq olliqkiq sääl pütükeseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä poonit' joq, et arq toovaq tuu kaarigu, kost noorõq joovaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä proosa om eestikiilne, a osa romaanõ ommaq võroainõlidseq. https://www.geni.com/people/Raimond-Kolk/6000000001731616676
Timä pur`oh päägä laulnu ei olõq - ei tulõq vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Timä puult oll' suur jago Venezuela vaesõst rahvast, rikkambaq inemiseq olliq hariligult timä vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ch%C3%A1vezi_Hugo
Timä päivinännü talohuunidõ lohkovaonuidõ katussidõ all om uhkõ vedrovankri, om saan ja tõisigi hobõsõriistu. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Timä päivä kolq käve nii umma tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä päsees inäb muialt pakku, ku läbi var’oaludsõ nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä päseiq kui kodo! http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Timä päsnü arq pia vallalõ pini nahast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä päs’si soendust tuud muudu vallalõ, et üt’s ol’l andnu väi´dse otsast leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä pääkortin om Viinin nink täl om 144 liikmõriiki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_S%C3%A4s%C3%BCv%C3%A4e_Ag%C3%B5ntuur
Timä pääkortin om Washingtonin Ameeriga Ütisriigen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_Riike_Organisats%27uun
Timä pääliin om Peking . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_Rahvavabariik
Timä päält 600 teossõ hulgan om pall'o sääntsit, midä lajalt peetäs sümfoonilidsõ, kontsert-, kambrõ-, klavõri-, oopõri- vai koorimuusiga tipptöies. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Timä pää om väikene, piklik, tömbi nõnaosaga ja olõ-i jämmemb ku kaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Timä pääteos, rahvaluulõainõist tüüdeld rahvuseepos „Kalõvipoig“, sai eesti rahvuslidsõ kirändüse alostalas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Timä põh'apoolitsidõ mäki külgi pääl kasus lajalehelist mõtsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Timä põhitüüd "Divina Commedia" (" Jumalik komöödia ") peetäs kõgõ parõmbas itaalia keelen kirotõdus kirändüsteossõs ja maailmakirändüse meistritüüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alighieri_Dante
Timäq nakas’ jumalat pallõma, et annaq suku, syss saasi ma’ ka rahva inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä raamadukogo ( Bibliotheca Corviniana ) oll' 15. aastagasaa Õuruupan kõgõ suurõmb aoluukroonikidõ, filosoofiliidsi ja tiidüstöie kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timä raamatut "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" , miä ilmu 1687 , peetäs tiidüse aoluun kõgõ mõokambas raamatus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Timä ragi üt’e suurõ puu maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä rikas a vaesõlõ jao lubasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä runõ pedäjäst maahha ja pan’d varsalõ päit’sekeseq päähhä ja lät’s jiu viir’de ja mõs’k varsa otsa puhtast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä runõ tuu lätte mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ruttu puu ala vihmavarjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ruttu tek’k tüükese arq, ai puhtambaq rõivakõsõq sälgä ja takah jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä saadõti hirmust, et inämb kiäki tekui nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä saai üle, a miq saa edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä saa tuu kõõ iist massu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sai hinele halva tütre ja syss tap’p timä edimalt pulli arq lauta, Kaibas’ velele, et kae, mis su sysar tiip. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sai joq väegaq ausa noidõ asjugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sai niimuudu, et mynõq imäq uma latsõ ar lupasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sais' man, ütle-es midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä saistas` üles ja ütel` kohtonikulõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Timä sattõ alla, ei saa kostki vällä inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sei hinda nii täüs, et es mahu inämb mulgust vällä minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Timä sei söögi ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä selet`, et perremies lähät`, üängäs massu kah, a ma võta as, tulli niisama, sis nuo ütli, et tuo sullõo hüä, et massulta tulli, nu päset viel terve luu lihaga ärr’ a muido ollnu sul oz pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä selet unõnäkä kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä seletäs, et ma ar pässi ilma jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä selle tsuskas, et sa tiiäsi, et tä õks om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sin’nä uustõ kuuligi ja matõt’i ka sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sisest tulõ ka hulk peenikeisi oonõkõisi vällä, päälnahast iho pääle vällä, miä higonõmist toimõtasõq ja tossu viisi niiskust iho sisest vällä andvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Timä sita seeh om, inemist pakõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä (s.o. surnu) käü 40 päivä sinnä istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timäst esiq jäi ka perrä talorahvasäädüse tõlgõq lõunaeesti kiilde, heksameetrin luulõtus “Tatrego pudõr” ja luulõtus “Kar´apoiss om kuningas”. http://wi.ee/voro/
Timäst hummogu puul om Jaapan ja õdagu puul Hiina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea
Timäst jäiq perrä naanõ ja kats tütärd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Timäst põh'a puul om Slovakkia , hummogu puul Ukraina ja Romaania , lõunõ puul Serbiä ja Horvaatia , lõunõdagu puul Sloveeniä ja õdagu puul Austria . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timäst põh'a puul om Sotimaa , õdagu puul om Kõmrimaa nink viil om tä piiret Põh'amere , Keldi mere , Bristoli kanali ja Inglüse kanaliga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCsmaa
Timäst tetäs jauhõ, miä või ollaq peenemb vai jämmemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nisu
Timäst õdagu poolõ jääs Laos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qu%E1%BA%A3ng_B%C3%ACnhi_provints
Timä sugulasi läts pal’lo surma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sul kavva eläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sulõst ilmu mälestüsalbum “Vabal Munamäel”. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
Timä sulõst ommaq viil ilmunuq: http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Timä suurus om 2,7 mill'onat km², hummogust õdaguhe om 2500 km, põh'ast lõunahe 1500 km. Põh'aõdagun putus tä kokko Armeeniä mägismaaga , põh'ahummogun ( Hindukuši kaudu) Pamiiri mägismaaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Timä suurõ äälega hõigas’ Eessut: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss kuhja otsast kai, ku paras aig oll ja karas’ sälgä hobõsõlõ, vanalõ märäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss läts minemä, a võtt üteh terri ja tõrva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss läts vananaase juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss lätt kuningalõ vasta ja küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss mõtõl, kas ma naka no inemise kätt süümä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss nakas’ palvõtama ja nakas’ rahvas sisse käüma silmatõbõga ja luuvaluga ja sai kyigilõ abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss saat palvusõ Novgorodi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss selet’ arq, kes tä om ja kost tä sinnä ol’l saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss võtt hobõsõ ja tütriku ja istõ katõkese sälgä ja lätsi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss õdagult märgis, mis olõsi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä syss ütles, et mino naase-esä sysarõ tütrele, toolõ ma panõ su mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sääde meid pikkusõ perrä ritta. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Timä sääl jo kortinah el’ligiq, nigu Krystus üt’el’ ris’ti pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sääl oma naasega ja pujakõsõga eläs pääle hüvvä rahu ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sääl tege lille. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä säält üt’el’, et üt’s meid om kuu tütär’, tõõnõ ao tütär’, ja ma olõ päävä tütär’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä sõnno perrä mass hobõsõ ravvutaminõ üteh rauduga 50 eurot. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Timä sõs võtt hobõsõ ja tütriku ja istõ katõkese sälgä ja lätsi minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Timä sündümise kotus ja aig niisamatõ ku kuulmisõ aig ja põhjus ommaq tiidmäldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Timä süä tukut’ külq, et ei olõ määnegi kerkoskõrralõ minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä süü laudah tuud samma, miä elläi süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tagasi ni pagõsi kippõmpalt ku muido vahtsõlt Verhulitsa ni karas lähempähe tallo, Hödo mano sisse, olle hirmsahe heitünü, tänit kõvva ni kaibas umma hätä: http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Timä taha-as minnäq kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tahtsõ Sõratna suu pääle mastõrat tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Timä tahtsõ kaiaq, et kas soo pois’kõnõ saa ka nii ja üt’el’ pois’kõsõlõ, et üt’le nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tahtsõ kõikõ timä põldu ja tõprit, villju ja vällju kogoni arr häötä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Timä tahtsõ tõrvanahka heitä kaala ja ar viiä', et timä tütre asõmõlõ sai. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä tahtsõ väega mängi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Timä tahtsõ ynnõ kiusadaq - patanõ inimine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä taht teedä, et kua om rikkamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä taht õks umma tütärt anda, et võõrastütär anna no arq, ku uma tütär jääs kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tassa üüse tapp härä arq, vei lihagiq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tedä kykkõ muudu külq hirmut'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä teedse, et üteh tsässonah oll koolja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä teedä om «Veere pääl» saatidõ kaejit üle Eesti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Timä teedä om seo õnnõ Eestih nii, et oodõtas sepä tulõkit hobõsõ mano. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Timä tege lehmä kõtuh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä-tegi ravva valmis, jah, võtt jala üles, edejala, ja kaes - inemese käsi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Timä tegi sis ka üte looma ja nimit tedä susi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Timä tekk ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tekk paari häid raudnaklu ja võtt vasara üteh, et eloaig om vassar minno elätänü, vast sääl kaq tulõ vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tek’k ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tek’k kaq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tek’kki nooq oosõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tek’k’ sin’näq, miä tahtsõ, inämbüsi tek’k’ lina, tuust sai puhast rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä teos " Elemendiq " om matõmaatiga aoluun olnuq üts kõgõ mõokamb teos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Timä teossõ "Aritmeetika" 13 raamatust om alalõ 6 tükkü kreeka keelen ja viil 4 tükkü araabiakeelitsen tõlkõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Timä tiidse, et herrä es piä kotoh olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tiid õigõlõ, selle et timä om õigõusku ja paigapääline inemine. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Timä toolõ annaas jummal’ap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä toolõ aolõ arki an’d paar’ vuuri kõrvu pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä toolõ jalq puutõlvaga päähä, hõpõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä too sua jo inne pääotsmist arq, pand laua pääle, et kui sa nakat minemä, syss sa võtat siist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tsiuk’ mäke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tsusas' saapa siirde raha ja saapa seerega aho ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tsuskas talvõl ka vahel eläjit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tuhkõ seeh puss pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul'l kaema, et miä om t'ett. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä tull’ jo kah Tal’nast är. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Timä tul´l väega hääle mõttõlõ, õt eihtädä üts ker'k. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä tulõ hommõl kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tulõmusõq arvoteooria alalt ommaq teedäq õnnõ kirävaihtusõst tõisi matõmaatikidõga ja märkmist, midä tä tekk' raamadulehekülgi servi pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Timä tulõ - nõlinõ, tuhanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul’li veerest kuuldsõ, võt’t võid` varsakõsõ otsa mustast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul’l kaema, et miä om t’ett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul’l kah ülest, kakas’ üt’e tammõ juurdõga väl’lä ja küüs’se,et koh om sõda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul’l sinnäq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tul’l umma tiid, tuu umma tiid’ tulõ kodo, näid´sik tulõ vasta, et herr sullõ sün’dü hüämiil’, poig sün’dü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tuud kaq keelä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tuud sallis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tuust es võtaq kuuldakiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tähendäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tähtsämbäs tüüs om Las Meninas ("Hoovidaamiq", 1656). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vel%C3%A1zqueze_Diego
Timä tälle lei tuu kepiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tälle raudkoogu peijo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä täntäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Timä tõlgidu jutuq „Reinuvatõr Repän“ ja „Kilplasõq“ ommaq seo ilma aigu latsiraamaduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Timä tõmmas tuluba hindäle sälgä, et vilu tuul ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tõnõ plaat' „Born To Die“ ilmu 2012. aastaga vahtsõaastakuun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Timä tõõnõpuul Aya (50) kor’as’ umast kodokandist Krabi lähkült kah noid ja ütenkuun pruuvsõ nä siini Võro turu pääl müvvä. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Timä töie ladinakeelitside tõlkidõga joud' Õdagu- Õuruupahe algõbra (lineaar- ja kruutvõrrandidõ lahõndaminõ) nink Indiast perit kümnendsüstem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al-Horazmi
Timä töien oll' asjo, midä või kaiaq ku edimädsi sammõ Riemanni funkts'ooni suunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Timä töiest ommaq alalõ hoitunuq 38 näütemängo , 154 sonetti , kats pikkä jutustajat poeemi ja viil mitmit tõisi poeeme. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Timä tütrikulõ an’d’, et tii söök valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä tüüq panniq alossõ Galois' teoorialõ ja Galois' vastavuisi teoorialõ, miä ommaq abstraktsõ algõbra tähtsäq haroq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Timä uma hobõsõga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä uma maka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä uma tulupagaq läts sisse, võt't piimä arq, köüt' syss lõvõl hannaq sõlmõ, hiit' üle müürügiq tilbõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä umma hätä tõisilõ es seledäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä um väikene eläjäkene. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Timä uut, õga timä olõi äk’line. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä vaeld nu pudeli ar, tõõnõ tõistõ paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä vaesõkõnõ saie süämerabahusõ tuu pääle ku tütär oll kärneripoisiga üteh arq paenu. http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Timä vahtõ silla all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä valimisõga sai edimäst kõrda troonilõ aadlimiis, kinkal es olõq kuningaverd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timä valitsusaigo kutsutas viktoriaanlidsõs aos, tuu oll' Ütiskuningriigi jaos tüüstüslidse, poliitilidsõ, tiidüslidse ja sõalidsõ edenemise aig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuninganna_Victoria
Timä valitsusaol peet Vinne-Jaapani sõan ja Hiina-Jaapani sõan võit' Jaapan Vinnemaad ja Hiinat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
Timä valitsõjadeviis oll' Shōwa, minkperäst tedä tundas ka ku Shōwa-tennot. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hirohito
Timä valitsõmisaig 1643. aastagast kooni surmani 1715. aastagal kest' 72 aastakka, 3 kuud ja 18 päivä - tuu om kõgõ pikemb Õuruupa monarhi valitsõmisaig, miä teedäq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Louis_XIV
Timä valitsõmisaol, aastagal 1479, lei ungari sõavägi purus Türgü ja Valahhia väeq Kenyérmező tapõlusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Timä vanõmbaq olliq oppajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Timä varajadsõq näütemängoq olliq päämädselt komöödiaq ja aoluulidsõq tüküq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Timä varas’t ar pühäse säält t’s´ässonast, vei Pan’gavitsa mõisahe, pan’d paiu puhma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä veesõkõnõ läz sis rehe mano, rabas mõnõ vihukõsõ ärr, a vässü ärrki, ni näkk, et tuo midägi mõo os, sis istõ lömmukivi pääle maaha, ni naas ikma, et nu um õnnõ surma minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Timä vei sin’näq oosõmulgu mano, sääl kivve aet kyik’ täüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä vei timä suurdõ mõtsa, nii et pidänü-üs kätte kellelegi saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Timä verega kirodiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä veretinaga pr’äät’ villaq arq ja var’didega kudi soo sär’gi ka arq, minka Krystus lät’s ris’ti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä villu hindäle es võta, köüt räti sisse, nii pand rauaq nii villaq tälle jalq arq kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä visas' taho maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä väega kõva, santõ ai pääle lak'k'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä väega pallõl’, et ku ma ar päse, ma ehidä Pühäle Migulalõ kerigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä väega pilgas tuud poiskõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä väega rahvast halõs't. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä väega rahvast halõs’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä väega tän’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võinu arq ka saia, a näet ku timä es ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võlss’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/inne.htm
Timä võt't pää, pan'd tal'drigu pääle ja astõ ker'kohe inne kunigat uma pääga'. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä võt't samavaari arq ja pakku kõ samavaariga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt't timä pruudist arq ja tulliq vihklusõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt't topsi viina, jõi arq, niq kiäkiq ütle-es midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtnu laterna ja tikuq, lauta nulka istma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt nuuq kyik üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt oma kara pillikese vällä, mäng. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt saapaq arq, pan’d’ kullapala asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt tsässonast kuulja ja vei sinnä aknõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt tuu sõrmusõ, küsse hindäle tähest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võtt Üri kinniq jaq ropsõ läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t arqki rõiva üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t keisri kaq ja ütel, et mina näütä õigusõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t kykõ ilosaba rõivaq ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t nika rõivaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t pää, pan’d tal’drigu pääle ja astõ ker’kohe in’ne kunigat uma päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t püssä, las’k’ naase maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t tunglõ kätte jaq pinikesel takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t valli naha, lõik’ kyik peenikeses rihmakõisis ja vidi ümbre kõ keriku jao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä võt’t ütel rõivaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õga päivi õks tull, ne heit tõrvnaha kivi pääle ja jal läts järve. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Timä õks es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks es taha kullõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks jäi ütel': http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Timä õks jäl üt’el’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks kuigi sai arq võtta ja tõi tuu kiibõr-kaameni poisilõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks nätä tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks oll pühä inemine, hiit inne risti ette, syss naas viina juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks om rikkamb ku ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks om väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks sai edesi tütrikugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä õks üt’el’ syna iist, mi’ suurõba, kiä tiidse, lasi jal vooriga takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ööse vei jalq ar halvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Timä ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel', et olõi aigu uutaq, täämbä kutsuti kyiki ker'kohe, et Jummal' tulõ kaq ker'kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel' jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel, et ku tuut arq mullõ kandlõ säält tagajakust, syss ma lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel, ma panõ esi uma kut'sari pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel mullõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel mõrsjalõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Timä ütel pinile, et no olõt jo sääne, et ei näe, ei kuulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel tõisilõ, kaegõ, kiä ussõ pääl sais. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel vasta, et es lövvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel’, et ar ti ärä hiit’ügu, et ma pes’sä tõõsõl moodul, ku tiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel’, et maq kuigiq annai arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütel’, et võtaq noq hot’ perretarrõ pingi alagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üte silmäga näkk, mis sääl viga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütles:” Ma kai muilõ tuudi süvvä, mullõ tuvva-as niq maq tapi maaha ja sei.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütles, et tuuperäst olõi midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä ütles õks niimuudu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Timä üt’el, et ku soo nynarät’t om teil, syss tütär’ om ka mul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’el’ esäle, et viiq sa uma jummal’ aida, kaeq kas nakkasõ tsirguq laulma üle üü hummogu ja kas nakkasõ uiboq häit’semä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’el’, et mul no murõh, ku ma es’ ynnõ saa sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’el’, et oh ku minno kodo lastasi, ma toosiq tset’verdi hüvvä viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’el’ naas’ele, et panõq kes’vä terä leevä pät’si sis’se ahjo küdsämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’el’, soo om kin’ktüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et jah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et kor’ja lastukõisi, vii kodo, sääl om ruhmigutäüs’ jauhha ja võidu veit’kese viil jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et ku mul olõsi katõ võrt viil märku vai joudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et ma olõ pattu ten´nüq, vaia jumala käest küüs’sü an’dist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et muidogi jumala käest, muialt ap’i ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et mul vei´dokõsõ jauhha ja el’li om ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et no om suur’ pühä meil väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, et suurõbat kurja sa mullõ õi olõq ten’nüq, ku tei ma esä varsakõsõga maalõ mõõdu kes’vi, tul’l ago ja arki hallas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les halvalõ tuu herr, et võtkõ uma käega rahha kuupal’lo tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les mullõ, et jumalat ei olõki ilmah olõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les mullõ, et ma näe, et teil ommaq siih kerigu ja küläh omma väiku majaq, ris’tiq pääl - nuuq ka ommaq kerigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Timä üt’les, õt no vana esä, tämbä võit sa es’ ka min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ti naakõ saia küdsäma, mina nakka müümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tina kirstu täüt kulda ei saa kiäki inne kätte, kui visaku inemise pää peris-lättehe, - sis tule tina-kirst kõige kullaga, lättest viega vällä!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tina om keemiline element aadomarvoga 50. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tina
Tinavaasta om Lõuna-Eesti ja Seto kultuurõ edendämise programmõ kõrvalõ tulnu Kihnu ja kuulda om olnu, et Saari programmilõ naatas hinge sisse puhkma. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Tinavaasta om näütüs kaemisõs olnu joba Veriora raamadukogon, Mikidämäe vallamajan, Põlgastõ raamadukogon, Vahtsõliina rahvamajan. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Tinavaasta suvõl kõrrald Hiiumaa muuseum mitu ettevõtmist suidsusanna ja kombide näütämises. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Tinava sügüse saimi edimäst kõrda teedä, ku pall’o sõs om Eestin võro ja seto keele mõistjit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tingäkene rahha kaq reisirahast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tinnüsele ei vii, sis tulõ eläjäõnnõtus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Ti oletõ ameerikalik näüde sjoost, kuis saadas aolehepoisist miljonärist – ti` saitõ bussijuhist firmäjuhis. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ti` ollev arvanu, et ta rüüvli om` ? http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Ti olt Jumala käsu perrä tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiolõ minejile saa as mõnikord muud üteh panda, ku teräsakko kotti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ti olõt kolmõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ti olõt müünü syjalõ kohopiimä poolõs viiga, selle ti surmani valat vett ütest kaost tõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ti` olõt volikoguh kah viil ja ku kiäki piäski tüllü kiskuma, sõs pruugi-ei tülünorijail inämp hüvvi välläkaemisi olla´. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ti olõtõ öelnu`, õt edu võtmõst om miiskonnatüü? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ti pallõlgõ ja puhakõ jumala pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tipa-tapa, tipa-tapa, tasakõiste lätsi jne. http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Tipa-tapa, tipa-tapa, tassakõistõ lätsi jne. http://www.laulud.ee/laul/istso_maailma_veerokoso_paale-53.aspx
"Ti piäte vanatüreku inne är võtma, sõs peräst noori!" http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
«Ti piät näist uusist rüüvli vällä ajama ja sõaväe takah otsma.» No nii tuu salk läts uusi sisse ja võti tulõ üteh ja söögi ja läävä uusi pite edesi, alati ütte uust pite. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ti porrat ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tippsport om nii ohtligus lännü, et koolõsõ kelgutaja, mäesuusataja, lumõlauduri. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Tiq arvat, et maq olõ vaenõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiq esiq olt vaesõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiq kudagõq kerkohe sisse nelli tulpa, syss om kerge lakõ pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiq mullõ süvväq es annaq ja maq kah rõivit ei annaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tiq piläkui ynnõ, meil ommaq eläjä kah üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiq poolõ riihte unõhtu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tiq süüt piimä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tirana om Albaania pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tirana
Tiraniku ots lastas läbi paja vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ti saat uma hiitrusõga vallalõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ti sei kol’ verevät härga pikä hannaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ti siih olgõ, a mi lää tsirku võtma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Titicaca järv om järv Boliivia ja Peruu piiri pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titicaca_j%C3%A4rv
Ti tiit tah vigurit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Titiluu om esätsil küländ lühkene (1,6-2 cm). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Titini om pirine, põlvini om põrine, päält titi om tillermann? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
Titini tirisep, põlvini põrisep, päälta titti timbermanni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2237
Titt vai tilk vai peenis om miihi ja esätside eläjide suguriist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titt
Ti tulgõ takah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tiä ei ma käterätest midagi, üte jalanartsokõsõ küll no võti… http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
Tiä naas timäga edimält, kui kunagi võõra noorõ kabõhisega häü-koolt kõnõlama, kooni tiä tälle nihüäs ja armsas läts, kuiviil maa pääl ütsgi noormehel olõi jõudnu olla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tiä nakas avaldama ja riik võtsõ kõik ärä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tiä oll` muusikamiis`, kävemi üten koolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Tiä puhksõ pääle ja küsse, et kas kibisõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tiä um saani takast mitu suurt rätti är lahknu. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Tiä vahtõ matussõriituisi ja kaitsõ kuulnuidõ õigust väärikäle matussõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Tiä varjas` hinnäst Saksa syaväe iist mõtsan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
“Tobo olõsi nii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tobrelutsu Peep kõnõlõs, kuis saa tetä kõrralikkõ kuivkemmergit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Toda ei saa väega kavva ignoriiri. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Toda hellü kuuliva ka sannaholõja naasõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Toda jakko nikani ku küläh jakko lihha. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Toda_ks taha-i mi vell´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/3.html
Toda ma tiiä kah juttõ perrä, et sanna piät kytmä kõik aig kimmäs sannamiis, kes sanna tund. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Toda ma tiiä kah juttõ perrä, et sanna piät kütmä kõik aig kimmäs sannamiis, kes sanna tund. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Toda, no toda iki eseldä poiga. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Toda, no toda iki läskä naane. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Toda nägi ma esi. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Toda pattu ma ei või endä pääle võtta. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Toda tahas kül nätäq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Toeq Vikipeediät! https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Toetsi_ks kesvä kerigo külelt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Toetust andass lõuna-eesti keele ja kultuuri allaoidmise ja edesiviimise jaoss, sedä võive küski asutuse ja organisatsjooni. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Toftani saeveskist,» seletäs Juta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/elu.htm
Togo , ammõtlidsõlt Togo Vabariik , om Õdagu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Togo
Togo pääliin om Lomé . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Togo
Tohei midägi üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohe-i sys lauldaq, kaidsõtas, tapõldas vasta, ku laulat. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
Tohei ynnõ syss midägi sääl keetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohhoh, midä ti viil küsüdeq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tohhoh, tuul olõi jalgugi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohi-ij karavitsa ar kaotada', sis kaosõ' ar lehmä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tohi-ij kivi pääle minnä', sis tulõ susi kara mano (edimätsel pääväl). http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tohi-is arqki mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohi-is midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohi-i tuvi pääle tullaq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Tohoh, huduh häbemäldä, sa sis tiijä äi, et vazk um leevä kõrvuline! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
"Tohoh, kurat, mis soo piät olõma, ku ei saaq palki pääle!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohoh, mis sul noq täämbä tah nii palas? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohoh, vai õige niisugutse mõtte pääle olet tullu. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Tohokõistõ pääle kirot'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tohooh hullu, vai luupainajana sälän! http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
"Toho tikõ14 seh, kavva ma nu ütsindä pessä, a miä imeht sa parsil kurotat15, ni tulõ-õi poolõgi, a vett ma ka inäb jovva-ai!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Tohtre kaivaq eläjit üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohtri Piho mõtõl’ tsipa ja ütel’ hädäldäjäle: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Tohtriherräle an'd' nelli tükkü, rätsepäherrile an'd' õgalõütele kolm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohtri ka üt’lese, et tsia liha lätt inemisele tõbõss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tohtri kotsilõ või üldä, et tä om maa suul – Reva Kristalõ om külh pakutu latsitohtri tüüd Tarton, a tä lää-i suurtõ liina. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Tohtri ütel: ma anna tälle täämbä tõõse roho, ku seo ka ei avitai, sis piät ta tuu tõbõ kätte kuolma." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tohtri ütel’: http://www.kylauudis.ee/2012/12/03/perretohtri-maa-suul-2/
Tohtrõherr ajasi silmä suurõs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Tohtrõherrä, nuuë kinä miis’, ütel’ mullõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Tohtrõ ollõv kah ildas jäänüq, miä võisõ juhtuq rahapuudusõ peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tohuq panti selle sinnäq vahelõ, et sõs anna-õs lummõ sisse tuisadaq jaq sõs juusk' vesi kaq kõik viimäneq mahaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tohutu tüü!» selet’ Ruusamäe Elmar. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tohvi Raul ütel`, et kyik liiniq arutõdiq umavalitsusjuhtõga kats`-kolm kõrda läbi, a kuna otsus tull` maru kipõstõ tetäq, sis olõ-i sõitjide vajadusõq viil täpsäle teedäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Toimkund: http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
Toimus Kangro Ulve tett linast rõivide ettenäütämine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Toimõndaja kontroll ümbrepandmisõ vastamist kokkolepütüle ülesandõlõ, võrrõldõn algteksti ja ümbrepantut teksti, ni ku vaia, tege parandusõq. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Toimõt` A. O. Webermann. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
Toimõtanuq kooliraamatide seeriä “Koli ramat”(I-VII, Tartu 1852-61), millele Schwartz esiq kirot` edimädse jao “Lühhikenne õppetus öigest kirjotamissest” (1852), VI jao “Wisika ehk öppetus lodud asjade issewisidest ja wäggedest” (1855) ja VII jao, mia om aoluu- ja keriguluuõpik “Sündinud asjade juttustaminne” (katõn osan 1858 ja 1861). http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
Toit tulõ, nii ku kõigilõ liikmilõ, ka tan verest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karv
Tokelau om Vahtsõ Meremaa territoorium Vaiksõn suurõnmeren , miä sais kuun kolmõst atollist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokelau
Tokelau pääliin om Nukunonu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokelau
Toki mis lei, jäi vesi vähämbäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tokio liin (東京市, Tōkyō-shi ) oll' taa aastatil 1889 – 1943 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Tokyo; jaapani keelen 東京 'hummogupääliin', vana nimega Edo (江戸)) om Jaapani pääliin ja kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Tol aol sai Pärsiäst tiidüsriisto tegemise paik ja tä oll' hinnat noidõ korgõ kvaliteedi poolõst 19. aastagasaani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tolle nimi üteldäs, kes tä enne nõid: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
"Tolleperäst müis esä ta soldanile, soldan ohvitserile ja ohvitser mulle, et ta näile es ütle, mes ta unen om nännu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tolleperäst panni ma väitse saina, et vast peremiis kostki vällä tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tollest aost lännü' hulka aiga müüdä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Toll om pikkusmõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Toll
Tollõ ao joosul saiq pall'odõst ristiinemiisist moslõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tollõ 25-liikmõlidsõl komiteel om õigus riikevihõlidsõ õigusõ perrä kaitsa nii riike vaihõl ku riike sisen peetävide sõto ohvridõ ello ja tervüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Tollõl ollu' koer üteh, tuu urisenu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tollõlõ või egäüts «ei» vastada! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tollõ matõrjaal om köüdet "Elemente" edimädse viie raamadu matõrjaaliga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Tollõ mõllüga tull kirstul kaas vallalõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Tollõn ammõtin oll' tä 1999. aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Tollõn huunõn om muuhulgan ka Uppsala ülikooli mündikabinet, kohe om kokko kor'at pia 40 000 münti ja medälit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tollõ nimi tulõ ummakõrda kriikeelidsest sõnast kisiskatševan , miä tähendäs "kipõt vuulu". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saskatchewan
Tollõn kandsin ehitiq rooma sõaväeläseq tiiq, amfitiatriq, tsukõluspaigaq ja majaq, kon kütmine käve põrmandu alt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tollõn klassin käve tä õnnõ üte semestri, jaanipääväs viidi tedä tertia he üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tollõn panti kirja pall'o ilo- ja tiidüskirändüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tollõ oll' tä tenolik tuu iist, et täst sai viindünü ja kõlvolinõ opõtaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tollõ piiriq küündüq Indusõ jõõst Vaihõmereni ja Anatooliast ( Türgü ) Egüptüseni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tollõ pind om 8660 kruutmiitret, tuu om ehitet 1187 Zandi dünastia aigo ja tälle ommaq tettüq uhkõq värehtiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tollõ puistõti sõr'me vahelt jauha pääle, noh nii umbõs katsandik tolli paksusõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tollõs, et juhendi häädüst ja õigsust pruuvi, om Andresel plaan seo suvõ joosul laskõ üts vai paar sanna juhendi abiga üles raku. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tollõst jäigi, et Näkineitsi kivi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tollõ tä ärq võtt'gi 4. põimukuu pääväl 1782. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tollõ valitsõmisaig (1760-79) oll' raholik ja rahvas elli häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tol mehel olnu' enne tõnõ pruut ka. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tolmukiht oll’ paks ja pehme, a jäle olliva väega kerge, vast üte sõrmõ jago. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tolna maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tolna_maakund
Tol oll' suur mõjo Rooma impeeriumilõ , miä kand' tuu elemente lakja pall'odõhe Õuruupa kantõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Kreeka
Tol päival es tetä põllutööd hobõstõga. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tolsamal silmäpilgul tulli kikas keset tarre ja tennü: kuk-kuk-kuk-kuk-kuu, kuk-kuk... http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Tol vaesel mehel jo inämb hobesit ja vankrit es oleki, nüüd müüt naaki 14 ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tomaditaimi äri lätt seo keväjä häste: pall’o omma hindäle kasvuhuunõ ehitänü, et esi hindäle tomadi kasvata. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tomatitaime läävä häste kaubas Trolla Jaana kasvatas 30 eri sorti tomatitaimi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tomp iin, toru takan, hiirekarp keskel? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
9.30 – Tomsoni Pille. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Tondest es ole perästpoole mõisan enamp midagi kuulda. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Tonga , ammõtlidsõlt Tonga Kuningriik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tonga
Tonga pääliin om Nuku‘alofa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tonga
Tont es taha enamp edesi kõnelda. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Tont läits selle pääle peris hirmu täis. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Too Jumalakõnõ, mis sullõ noq täämba hommogu ni tsusati nigu tuli hanna ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too ao seeh sündü naasel poig, väega illos, kuu kukroh, päiv otsa eeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toodangut naati andma 1966. a. alostusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
Toodi papi ja opõtaja appi, a nuu pandsõva pühä sõnaga peris kinni. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tood kaes, kiä üüsest es lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tood rahha oll kolmsada ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tood tsiugatas kõ inne kääpä pääle, syss õgaüts maits luitsaga üte voori. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too es naka minnu sal’ma, tahtsõ kõ minnu arq tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogaqki läts kerkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogi sai tsigurist ja vigurist ja küläkar’a kar’usõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogu ei, toogu ei! http://seto.ee/2013/11/paar-jalanartso/
- "Toogõ kirvõs!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Toogõ noq muq kesvateräkene ka siiä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-“Toogõq liigaq kah!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq noq mu häräkene kaq arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Toogõq noq mu oinakõnõ ka arq, kohe tiq timä panniq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Toogõq noq muq hahekõnõ kaq arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq nätäq meie neio! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/9.html
Toogõq pütt viirde! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq sepp kaq siiäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq siiäq kõivopuida. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
“Toogõq timä as’aq arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq üts hahk’! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq üts härg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq üts kana! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõq üts täkk! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toogõ tamm mõtsast! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Toogõ tuu kaq siiä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Toogõ tuu ka siiä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tooh, ma käsi kaiaq ynnõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Too, kuis saq miq poolõ kaei sukugiq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too kuningas, kelle pujalõ timä oll lännü, too olõ-õs ja sai toolõ ka tiidä, et sääne tark jutuajaja om tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too käskse ravvast [rauast] tool tetä ja kruvvõga [kruvidega] põrmandu külge kruvvi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Too käsnü inne uibo otsa panna. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Too käve üle järve jalksi kerikohe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Tool aigu, ku hobost mindäs uputama, kullõs üts kalamees perve päält, kunas jummal tulõ, ja and siss tÕisilõ tiidä, et hobost võit ärr uputada. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu1/37.html
Toole olli üts kõrd unõn naudätü ja raha juhadõtu selle pulli põdra külä hähikesen om üts väikene niit, midä “lätte niidüs kutsutas ja siäl olli ka lätte ja olli opadu selle lätte niidü lätte mant möödä, põhja poole 60 härja ike täüt põhja poole ja siäl om raha ja kolmõ päivä seen piäd minema ja ärä otsima ja võtta veli ütten ja kest uu aigu piäd vällä kaiba miis olli humogu üles virgunu ja olli mõttõlnu et ega mull ei massa minnä otsima sest velja mull ei ole, ja ütsindä mulle kätte tedä ei saa. ja ütsinda ei tohi ka minnä kaibma üüse siäl vaelt om mõni vana kuri vahis pantu nii viisi olli miis sis asja Pooleli jätnü seeni kui aig müüdä olli sis olli tälle miilde tullu et täll om üts puul veljä, - Aga aig olli müüdä nii es massa inämb minnägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tooliq ja lavvaq saisvaq kah pistü jalgo pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
To oll räüsäpido. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tool vaesõ kaupmehe naasel oll kats poiga kaq, ilostaq pois’kõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too lätt kuvvõs vai säit’smes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ andas kaputaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ andas kaputaq vai hamõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ an’d’ õigõ magusaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõgi täüüs inne tuod raha kaks arr juhata, kooni surm jo keele kinni pand. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Toolõ haarus tal’tust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ hangiti kipõlt mano kats saane tõugo kitsõpreilit – Juula ja Elle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Toolõ herräle külq peräst ol’l tulnuq ediq määne pahandus, et tä nii sikõh ol’l, a tuud olõi imämb meeleh, mis tälle sääl tul’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ ka kolq huupi üle kühmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ kaq an’d’ ummõlus-sõrmusõ tävve: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ kaq es ütle midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ kottalõ ei istuta nelikümmend päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ kuningapojalõ meeldü timä väega arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ käs’k Tserondõ paaba mul kün’neld panda hin’dä iist, an’d müüdämin’neh raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ köüdet’i vüükeisi sar’vi otsa ja võidu pan’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ lää-äs varba otsagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ miä sai ynnõ sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ olliq rendsiq sisse kaivõt, õkva niguq linamassina lavvalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Toolõ olõ-õs inäp midä muud vaja pääle panda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Toolõ panti hüä vankriq taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ raoti nuka alumadsõ poolõ sisse säänä perä vai kiil', miä ilusahe edimädse palgi ts'alka sisse mahtu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- “Toolõ saai api midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ saa tuu raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ sai iks pal’lo rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ tetti tuusama pauk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ tä virot' kivvega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ, tõõsõlõ an’d’ punna linnu kedradaq, et üügaq olgõq tett niq rõivastkiq koet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ tütrikulõ peetigi nurmõ pääl pulmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ vanõmbalõ sai suu päält nõia tütär, keskmätsele küläst, a noorõmb märki, kuis mullõ saa, kost ma kaost võta naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toolõ visas kivi ja tapp tuu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toomas Kalve, 2012. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine?format=feed&type=atom
Toomas Liivamägi aridus- ja täädusministeerjumist kõnel, et kige tähtsämb om perimuskultuuri õpete sääl, kos om kige rohkemb alla oitu põliskogukonda — Setu-, Võru- ja Mulgimaal, Kihnu saare pääl ja Peipsi veeren. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Toomas iks torrõ, miis madali! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/23.html
Toomas mängse Villändin väega täpsele. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
«Toomas olõ-i pillimängukunsti «müüjä». http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Toomassõ esä Gustav mäng akordionni ja esäesä mänge umal aol Jaanimõisan puhkpilli. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Toomas tulõ kodo, istus maaha ja mäng pilli – mitte ei kumbi edimält külmäkapi ust. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Toomas, viiolit Vendti Timo ja kitrat Leisi Meelis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Toomasõ hää tulõmusõ omma tõisilõgi iso pääle ajanu. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
«Toomasõl olõ-i küsümüs bemmin ega pillin – täl omma hiusõ tsäron!» http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Toomepuu Jüri, Rüütli Arnold, Eenmaa Ivi, Lengi Heimar, Võrno Hannes, kadonu Lepiksoni Robert omma kõik saanu tan hulga helle, ummõhtõgi olõ-i näil seo kandiga ei inne ega päält valimiisi suurõmbat tegemist olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Toomigu Siiri. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
"Toomõ!" http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Toomõ puja tundmalda: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Toomõ puul tugõvappa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_17.html
Toona'-kävevä õnnõ põrssid'i läbi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Toona, Atabak Abubakr Sa'd ibn Zangy (1231-1260) aol, oll' elo Širazin küländ raholinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Toona arvati halltõvõ põhjustajas kurjõ vaimõ, halba õhko , võlss süüki , külmetämist ja hiitümist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Toona elli Peterburih 20-30 tuhat eestläst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Toona elli Ungarin 2 mill'onat inemist ja noist kooni puul sai hukka kas vallutajidõ käe vai tõpi läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tooni aoni oll' viisor poolõldõ mehaanilinõ, kooniq 1934 . aastagal näüdäs' Philo Taylor Farnsworth Franklini Instituudin edimäst tävveste elektroonilist televiisorit, kon oll' 220 rita pildi kotsilõ ni 30 pilti sekundin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Tooni aoni omma pääle lihavyytõ taivaväräq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tooni aoni timä asõ hoitas kotoh viil alalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too nigu keerahut’, ol’l vask põhi platsi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toonikurg kään’d’ ynnõ nokki ts’uut’ tagasi, niq ütel’ üle ola suukurõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too näkk, läts istõ toolõ kottalõ pingi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toonõkurgilõ ja hiireviulõ om tohtri vällä kutsutu ja eski kähripinile – inemine arvas’, et om pini. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Too-oh, kas tiq noq tiiäi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too oll esi väegä kõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too olli ussist. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Too olnu väega kuri, lats hää ja vaga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Too om nii, et kirstu tekkij kutsutas õks võõras, et timä nii pallo piät saama uma elo ja vaiva eest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too om ristilöüdmise päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too om sul uma nurm? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Too om sul uma nurmõ pääl, suurõ tammõ all. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Too om vast hal’as, nigu hal’as hainakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too om ümbre poorna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too pääle ütel vaenõlats: http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Toora (heebreä keelen תּוֹרָה, "opõtus", mõnikõrd ümbre pant ka ku "säädüs") all mõtõldas hariligult viit Moosõsõ raamadut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Toora
Tooras siin om kipõ maigu ja esiqerälidse hõnguga, miä tege taast väega vaglakimmä seene: vaglutõduid kikkasiini näge väega harva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Tooriku valmis tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
- “Too, saq tah rahvah käüt, vast suq hindä man.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toost aost üteldäs, ku kiä tõsõlõ midä äkki kätte tsuskas: http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Toost sai no väega illos inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too sullõ näüdäs’ ynnõ nii” - “Mis tuul jalq võisiq ollaq tähendüst, ku olli ma tõõsõ üü riitmaal ja sääl ol’l miis sällüle, kirvõs kõtu seeh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too talo pool tetti. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
- Too tarõ oll sisest är ehit lehissiga. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
"Too-too-toogõq muq kätte!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Toot soo tävve kulda, syss maq ei kisuq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too ullimb jäi viil kolmõ aastaka pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too vanamiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too võtt püssä sälgä ja lätt mõtsa suurõ syjaväega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Too õks naas’ võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Topoloogilidsõq struktuuriq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Tops om siih! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tops viina kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Topõlt-DVD hind om 6 eurot ja osta saa tuud Võro Instituudist, Tartu 48, Võro. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Topõ sis mito paari villatsit kindit kätte ja naksi noid kuumõ kivve sortma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Torikas olõ-i algaja jaos, eestläne om kõrgusõ (1,5–1,6 m) poolõst täpselt paras ja julgut ka latsõ sälgä panda,» ütel’ Jarek. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Torm tuu kraap mu tarõ ust. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tornimägi, Tähttornimägi, Torninurm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Tornio jyy oru hummogupuulsõ kalda võtt` vindläne 1809. aastal Roodsi käest äräq, tuust aost saadik om tuu maa Soomõ osa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tornist tihendediq ja parandõdiq iks tuudsamma kaardi põhivõrku, mille perrä sys Moskva tähtsän asutusõn aerofoto õigõs sätiti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Tornõ ei lääq inämb kellelegi vaia, saisva ja mädäneseq ja satassõ ümbre üts tõsõ takan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Tornõ oll` vaia viil ka sys, ku kaarti tetti joba lennuki päält pildisten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Torosina ligidäl näi jal husse, oll sääne hall. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Torrõ tütär, a kangõ kaalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tossu Tilda juttõ muguq tulõ ja tulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Tossu Tilda pajatusõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
"Totrus," kommentiirse vahtsit Orava-Põlva ja Räpinä-Põlva bussiliine Põlva vallavanõmb Tilga Arne. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Toucko mujo musto pilvi suhre soh, körkin kondo, laja lahne pähle. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2927,2927
"Touka q maalõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Touksiq päädpite katlahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
T™™ oƒl vašt lihavõttepühi `aigu. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
“Traastu,“ muido vanahalv vaeldas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Traditsioonilidselt peetäs etnoloogia uurmisalas rahvidõ kultuurõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Etnoloogia
Traditsioonilidsõ arvamisõ perrä om lõunõeesti kiil eesti keele lõunõeesti murdõrühm vai päämurrõq, mink ala käüväq võro, mulgi ja tarto murrõq ni seto murrõq vai murrak. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Traditsioonilidsõlt peetäs timmä " Daodejingi " autoris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laozi
Traditsioonilidsõn murdõtiidüsen kõnõldas lõunõeesti murdist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Traditsiuuniline maastikumaal ei lövvä moderniste ja avangardiste silmin küll määnestki tunnustust, seo om puru-väikokodanlik... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Trahvis kästi ümbre kasarmu juuskõ. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Trahvis panti jalq viina osta küläle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Traktor Valtra om ostõtu PRIA toetusõga, kats külbjät, mõtsanõstja, vilävidämiskäro. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Trampsõ jaq müris't' sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Transport om inemiisi , kaupo vai teedüsse viimine vai vidämine ütest paigast tõistõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Transport
Treffneri Hugo ( Hugo Hermann Fürctegott Treffner , 1845-1912) oll' kooli- ja rahvusligu liikmisõ tegeläne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Treffneri Hugo kuuli 13. urbõkuu pääväl 1912 Tarton nink om matõt Tarto Raadi Vahtsõ-Jaani kalmuaida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Treffneri Hugo perrä lei Tammsaarõ Anton Hansen uman romaanin " Tõdõ ja õigus " Maurusõ kujo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Treffneri Hugo sündü 17. hainakuu pääväl 1845 Kanepin köstri perren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Treffneri Hugo võtt' ossa rahvusligust liikmisõst, oll' Jakobsoni poolõhoitja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Trehväs olyma puulpühä. http://seto.ee/category/jutuq/
Trehväs, sis tulõ luvvavarrõst ka pauk. http://www.setomaa.ee/
Trehväs üts vanamiis üüses rehepesmise aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trehvü, üteh riigih oll kuningatütär väega illos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Treileri pääle saamisõs oll’ vaia kombainil heedri iist võtta ja eräle treileri edeotsa pääle nõsta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Treipingi pääl om üts miis kõik aig, esi tii muid asjo ja viil üts miis avitas. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Trenni saa kah ilma perrä tetä, ku uma ao perremiis olõt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Trianoni lepüngiga kaot' Ungari 72% umast territooriumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Trigonomeetriä tegeles säädüisiga, miä köütväq umavaihhõl kolmnuka külgi pikkuisi ja nukkõ suuruisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trigonomeetri%C3%A4
Trigonomeetriä vai kolmnukaoppus om matõmaatiga haro, miä uur kolmnukkõ , muuhulgan ristkolmnukkõ tasapinna pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trigonomeetri%C3%A4
Trihhopool om Endli jutu perrä tripõriroht – tuud hätä täl muidogi man ei olõ, sellet’ miis kipõlt mano. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Trihvaa-lugemine Latse paneva kõik oma edimätse sõrme kokku ütele põlve pääle ja üts lats loep neid sõnnu: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/laulumangud/liisklugemised/
13.10 Triin Iva. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Triin Iva, tel 375 422. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juruudis.htm
Triin om lõpõtanuq Talliina Pedagoogigaülikooli referent-toimõndaja ala pääl. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Triinu Laan (juhatuse esimees/-naine), Jan Rahman (juhatuse liige) Võro Selts VKKF om 1988. aastal võro keele ja kultuuri hääs luud selts. http://www.rahvakultuur.ee/?&v=182&o=1867&action=print
11.10 Triinu Ojar. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Triinu selet’, et ruustli om nii kõva mekiga, et tuu inemisele meeleperätses tegemises tulõ vaiva nätä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Trimurti (sanskriti keelen त्रिमूर्ति trimūrti, 'kolm kujjo') om hinduismi mõistõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trimurti
Trinidadi ja Tobago pääliin om Port of Spain . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trinidad_ja_Tobago
Trinidad ja Tobago , ammõtlidsõlt Trinidadi ja Tobago Vabariik , om saarõ riik Kariibi meren Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trinidad_ja_Tobago
«Tripõrirohi om ainumanõ, miä palanigu vasta avitas,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Troedsa kel’li naat’i lüümä, ris’tiq ol’liq jo Valgõ-Ris’ti man, syss viil sõda heräsi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Troedsa t’ääganalõ t’ ol’l tutva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Troetsah peet’i pallus arq,syss viidi pühäse ar Pet’sere ussaida umma ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Troetsu irähgi um üleval, et tuo kibi all um kats pütü täüt kulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Trollapäiv om rüätegemise aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trollapäävä ka tekui hobõstõga tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trompõdiq ommaq üteq vanõmbaq muusigariistaq, nääq olliq olõman jo 1500 aastakka i.m.a. Trompõdiq tetäseq valgõstvasõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tromp%C3%B5t
Trompõt om kõgõ korgõmba registriga vaskpuhkpill. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tromp%C3%B5t
Trotski Lev (vinne keelen Лев Давидович Троцкий , sünnüperäne nimi Leiba Davidovitš Bronštein , 1879–1940) oll' juudi peritollo Vinne inämbläsest riigipüürdjä ja marksismi teoreetik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Trotski oll' tuukõrd sõamiis viil verevil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Trotski oll' üts tähtsämpi Vinne Oktoobripüürde juhtõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Trotski saadõti 1929. aastagal Nõukogude Liidost vällä nink ildampa tapõti Nõvvokogo julgõolekiorganidõ agendi puult Mehhikon . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Truba-Taarjast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Truba küläh jalq üts noorik oll väikese latsõga, a meesterahva väegä tülüsti, meheveleq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trubal oll ilo jalq Maksi naidõ puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trubal üts tütrik oll lännü vihta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truks poiss ol'l, tiinse suvõ arq, anti tälle hopõn' kaq arq, illos' varsakõnõ tähtotsagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Trumani Harry ( Harry S. Truman , 1884–1972) oll' Ameeriga Ütisriike poliitik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trumani_Harry
Truus'ka ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truuska jätt timä sinnä pajja kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truuska om tuu iihvidäjä, sis lätt peigmiis, sis lääväq naaseq takah lauluga. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
Truuska saaqka-as midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truuskas võeti nuid, kellel olliq nuuq synaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truuska sõs tekk sellele naisõlõ oinasarvõt, ütel: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Truuskat taheti ka sadulast maaha vitä, a tuu ku piitsaga keerut’, ol’l müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Truuska vidä iih. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_10_laul.php
Truuvaari Hopõn. http://setokunst.ee/seto-kunstide-ateljee/evar-riitsaar/
Trükituq näüdendiq : http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Trükjä: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kuus.htm
Trükjä palk om Cistan viil õigõ hää – 2000 eurot kuun. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Trükün ilmu tuu edimäst kõrda 1472. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Trüküsõnna ilmus ka meä, kveeni, seto ja vad'a keelen, a tüütävit kiräkeele standardiid olõ-i naidõ kiili jaos luud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Trüküt vanastpaprõst ümbre tettü paprõ pääle luuduslidsõst õlist ja vaigust värmega. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Ts'omolangma otsahn k��n�q miis Sika Alar. http://www.tibet.ee/munamagi/voro.html
Tsaariaol oll' Põlva väikene kerkokülä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
"Tsaa [tao] sa mullõ silm", ütel pininokk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Tseasaba keedeti ja oasuppi, tseasõrga vai jalga, mida olli iks niisugust asja majah, sis seda kasutati tõnispäeval. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tsehhi Vabariik ( tsehhi keelen Česká republika ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_Vabariik
Tsehhi kiil om väega lähkü slovaki keelele . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_kiil
Tsehhi kiil (tsehhi keelen čeština ) om üts õdaguslaavi keelist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsehhi_kiil
Tseremoonia man oll’ õnnõ üts mu klassisõsar,» tulõt’ Vello miilde. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Tseremooniat om muidoki vähämb veitkene. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Tserondõ küläst tetti aida kiviteeni vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsia' lätsi' kõik kodo ja susi jäigi' ilma põrsalda'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Tsia' vahe' läve pääl, ruiksi' süvvä'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Tsia ei lää kärnä, a pini läävä – meil omma jahipini kats kõrda kärnän olnu.» http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tsiaga läät kohtuhe, ulliga saa-ai kohtuhe ka' minnä'. http://www.setomaa.ee/
«Tsiaga tulõ kammanda rahuligult ja mõistusõga.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Tsiakar'us järve veereh puhk pilli, nii et maailm lahkõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiakar'us om järve veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiakar’an ja…» Viina ja suitsu olõ-i tä kunagi pruuknu: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Tsiakar’usõq tii veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiakatsk perrä ei anna Mõtsatsiko om veitüs jäänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tsialauda ussõ iih ol’l halli hobõsõga tandsnu, a sisse es olõ lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsialauta tsia põhu sisse pidi ar pagõma, syss kaq es tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsialiha eluskaalu kilo iist pakk Arke Lihatüüstüs parhillaq 18-18.40 kruuni, nuuri eläjide eluskaalu kilost mastas nika ku 11 kruuni ja lehmä eluskaalust nika ku 7 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Tsialiha hind ei olõ meil viil vilä ja valgulisandidõ hinnalõ perrä tulnu. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tsial om noidõ pääle väega hää nõna. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
«Tsialt om pall’o hullõmb verepruuvi võtta ku lehmält,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tsia mul laapõq laeh. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Tsiamäel eläs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Tsiamäe luuq. 2001. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tsia naksi joba keväjä pääle, ku hernes oll’ vaivalt üles tulnu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tsia ol'l väläh, ku hummogult hurrudi õnnõ urr-urr-urr-urr-urr-urr-urrr, sis tsia' joosi' võiki4 kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
"Tsiapahta magama." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Tsiapää keedeti terri sisse. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
«Tsiapõrnaga võit talvõ kujo häste paika panda, a algust ja lõppu tuu päält ei näe, tuusjaos om eläjide üllenpidämine,» arvas’ tä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Tsiaq orsil ukõrdi ja kanaq põhun põõdsudi-vaaq. http://www.ounaviks.ee/kago/ov14/07.htm
Tsia silmä tsusit vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiasita' saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1913
Tsiasitt olli saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1913
Tsiasitt sais saina pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1913
Tsiatapmisõst kõnõlõs Pulga Jaan, Võromaa laulõ laulva Kalkuna Mari, Hintsi Anna, Karu Kadri ja Platsi Liiso. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tsia teivä talorahvamuusõumin pättüst Tsia tsungsõva Põlva talorahvamuusõumi morro üles, päält tuu lahksõva aida, pinke ja teivä muid tempõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tsia tiinüs kest keskmädselt 115 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Tsiberihe ja sinnä tä jäigi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Tsiberikku-tsäberikku, mäe külge kükähtänüq, kanariku laka alla? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Tsiberikoq-tsäberikoq, mäe külge kükähänüq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Tsiberikuq-tsäberikuq, mäe külehn kükütäseq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Tsiberin, Austraalian ja Kanadan veetäs latsi lennukidega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Tsibiputin om putin, miä om vähämb ku aadomisäsü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Putin
Tsidsa ar’a mino tapi, kannõlii, kannõlii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsid’sa ar’a mino tapi, kannõlii, kannõlii! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiga. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Tsiga ai tälle maad pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiga jalq sõimas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiga lõppi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiga mul suluh, tõnõ soolah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Tsiga mõnda aigu es tulõ joht. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Tsiga om jäl purõja. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tsiga om kodoelläi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
«Tsiga pagõsi umma tiid, a perän tull’ esi tagasi,» om Hildal meelen. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
- Tsiga sei ar. http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=111&L2=4&L3=1&L4=0
Tsiga ving, viga suuhn, orik käü, ora sälähn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1955
Tsiga ving, viga suuh, orik sõit, oda säläh? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1955
Tsiga ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiga ütelnüq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
9.00 – 10.30 Tsihilöüdmisega (orienteerumisega) matk Harglõ kooli lähkün. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tsihis om saia savvusann sinnä nimekirja, kon omma nuu as'a, minkalõ om kipõt kaitsmist vaia. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tsihisäädmise päiv proomitas kõrralda niimuudu, et kõik sõnna saassi, a et arotus ülearvo pikäs ei läässi ja väega är ei väsütäsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tsiht oll’ saia luba liha savvutamisõs eräle sannan, kon inemise hinnäst mõsõ-i. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tsiht om sinnä vällä jõuda, a ku Setomaal om neli valda, sis vanal Võromaal 26. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
«Tsiht om tuu, et perretalo jääsi püsümä ja egän talon olõssi vähämbält üts kõrralik tüükotus,» selet’ põllumajandusministri Padari Ivari, kelle rehkendüse perrä võisi saia tukõ pia tuhat Vana Võromaa tallo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tsih-tsih, kassi, tsah-tsah, kassi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/44.html
Tsiili Vabariik ( hispaania keelen República de Chile ) om Lõunõ-Ameeriga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiili
Tsiiri-tsiiri, tsirgukõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5v.html
Tsiiri-tsiiri, tsirgukõnõ!(Lastõ "tsirgulaul"). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tsiistren uut joba peris hään kõrran pekritüükoda-söögikotus valmistegijät ja vidäjät. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Tsika võid ka tolle ajaga tappa, sis saa tuu liha pehmekene. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Tsikoga oltas hädäh viil mitmõl puul, näütüses Urvastõ kihlkunnah Liinamäe ja Kurõnurmõ kandih. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tsiko hulk om immisside, kultõ, orikidõ ja põrssidõ hulkõ kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Tsiko kasutadas inämbähe liha saamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsiga
Tsiko lätt meil aastah suurõst luust müüki 3500, tuust vanal Võromaal 2500. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tsiko pidämine and aasta läbi väikut sissetulõkit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
«Tsiko üüse tulõvalgõl laskõ ei tohe, a päivä valgõga nä jo muusõumi mano ei tulõ,» kõnõl’ Roobi Reet. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Tsiku ja eläjit peedäski talun ynnõ niipall`u, ku uma puut` lihakraami är müvväq jõud, parlaq viil veidembki, ku küstäs, selle et tsialauta olõ-i, tsiaq elässe vanan hobõsõtallin, mis pääle kygõ muu om muinsuskaitsõ all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tsiku jaq pinne iist panti püür ussõlõq ette ja et tuul ust lakk'a aja-õiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tsiku üüse selle1 peetä-s2 kotoh, olõ-s midägi anda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Tsile läts jälkina [jällegi]... http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tsilgutõdas kaivo ja andas eläjäle, ku haigõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tsilk-tsilk, tsolk-tsolk..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
10.30-10.45 Tsill'okõnõ kohvipaus'. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
"Tsillu-nakri-tsiirukõnõ." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Tsill’okõsõ saviosakõsõ ei saistugi sääl põhja. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tsil’l’o valgõga sai Kol’o küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsink om keemiline element aadomarvoga 30. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsink
Tsipa aigu sõkmist müüdä mõtsa ja edimädse seene olli löütü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tsipa ao peräst näüdäs’ tä, ku väkev hüppemägi kopaga tettü om: tsikli hüpäs’ taiva all nigu kunn perve päält lumpi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tsipakõsõ esimuudu om tuu, et edimäst kõrda lõpõtõdas vahtsõ opikava perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tsipakõsõ või müvvä ka laatu pääl, ku inne veterinaar- ja toiduammõtilõ teedä anda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tsip piitsaga hobõsõlõ ja kergütäs handa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsipsväq ku tsipsväq roosaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirgukeelist ja hindäsjäämisest Ilm om külh vallalõ inämb ku varrampa, a tuu ei tähendä viil, et kõik piät ütte näko minemä, kirotas Uma Lehes Eichenbaumi Külli. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Tsirgukõnõ jalq tege: tii-tii. näe-näe, kohe kuri pan’gi pand! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirgukõnõ laul’ pedäjäh: tii-tii, näe-näe, kohe kuri kirvõ pand! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirgu omma rahuligu ja hoitva elämiisi ligi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tsirgupiimä ynnõ saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirgu q õks sis ütli q : http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Tsirgurada vai Galaktiga om tsirgurada , kon miiq olõ üten kõgõ Pääväsüstemiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirgurada
Tsirgurada vai galaktiga om suur taivatähti kogo, midä hoit kuun manokiskmisvägi, üten tähtivaihõlidsõ gaasi ja tolmuga nink tummõ ollusõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirgurada_(t%C3%A4hetiid%C3%BCs)
Tsirgu-värki om veid´okõnõ uuritu. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tsirgõl ja inemiisil om kats jalga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg
Tsirgõst eläseq Iraanin näütüses faasaniq , toonõkurõq , kotkaq ja haukaq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tsirk kaes tagasi, poisil liha otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirk (klass Aves ) om siiboga , sälgroodsoga, katõjalgnõ, lämmävereline elläi , kiä luu munnõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsirk
Tsirk lindas, putsai pudinõs. http://www.setomaa.ee/
Tsirk lindas üle muru, siivust tsilgus verd? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Tsirk linnas’ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirk om illos. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tsirk om üteliisi nii keelepesärühmä maskott ku ka tuu, kink abiga saava latsõ võro kiilt oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Tsirk pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirk sei ubina ar' ja linnas minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tsirk sei ubina arq ja linnas minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirk situs ja jälki Müürsepä Martin! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Tsirku om hää keeleopmisõ man tarvita niimuudu, et latsõ andva tedä käest kätte ja kõnõlõsõ tsirgu iist. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Tsirk võinu vabalt kitsõ vai lamba õhku nõsta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
Tsirkõst või nimmada iibist , kalakodast ja Venezuela rahvustsirku trupiaali. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Tsirk ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirk ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsirr - tsirr, tsirr - tsirr! http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/1klass/5looma/paasukes.htm
Tsirr-virr lõokõnõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tsitron’ – hää asi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Tsiugati vett kah kohe vaja läts' jaq tetti timä hüäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tsiuk' 94 timä tuu viiga ja kasvi liha ja luu kõik kokko. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tsiuk' too elävä veega timä ar' ja tull ello 97 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tsiuk jal inne kuulu viiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiuk kuulu viigaq, niq elävä viigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiuk’ elävä viiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiuk’ timä tuu veega ja kasvi liha ja luu kyik kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsiuk’ too elävä veega timä arq ja tull ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsivilisats'uun om inemiisi ütiskund üten näide kultuuriga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsivilisats%27uun
Tsolgo poolõ, sys om tuli nätäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Tsorisevalt tulli tema ka kolmat kõrda tule veerde nink hargahut [sirutas] henda jo poolkistunu tule pääle ja väristas viimse veetsilga henda küllest tulle, mink pääle mõni hõhkav hüdsekene [söekene] ennegi tähes [märgiks] jäi, et siin suur tuli olli. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
"Tsudso nulka [hunt nurka], tsudso nulka, a ute oherdimulguh magasi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
"Tsudso nulka, tsudso nulka, a ute livva all magasi." http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tsud´su uikas suu veereh: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_10_laul.php
Tsuhkai-nuhkai, tsuhkai-nuhkai, hoodi-riidi-ralla. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Tsuhknaq olliq lännüq gipsi perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsukeldi vanast kõõ Suurõ riide, sis ülti läävä’ ar’ haigusõ külest, kel haigõ olli. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Tsukert es pandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tsukriraasakõnõ leeväga närtsu sisse ja andas nutsuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsukrugaq tsäid kaq es juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsunami om ilmadu suur merelainõq, miä tulõ maavärinäst , maalihkõst vai tulõmäe purskamisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsunami
Tsung’va tävvüpalanik Kidanimaalt! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/inne.htm
Tsura jätt' rõivapuntra sinnäpaika, niudsaht' ja pagõsi kavvõmbahe. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tsura kaes, et kelle käsi peoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsurakõnõ istus pedäjä all, jalask jo viripilli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tsurakõnõ lugi valgõniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsurakõnõ läts jaq ol’l nii pal’lo kõva süämegaq, ku läts arq, hot’ külq takah hubisi ja habisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura meeliskits. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tsura mängse pilli, tõõsõ tandsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ol’l valmis minemä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ol’l ülnüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuraq hauda pandõh jo märgeq, et õga mi taad jätäi mädänemä, me ta kyik kisu takah vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuraq haud vallalõ ja sõrmust kiskma sõrmõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuraq kaiq, et midä tetäq olõi, piät avitama, ku joq tuu tii pääl olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuraq ku lätsiq öütsi poolpäävä õdagu, syss jätiq hobõsõq sinnä ja esiq Krantsova küllä tütrikkõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuraq käve akna all tsuskmah, et Ivvan las uss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ts`uraq nakkasõq küll ildamba vanõmbide meeste iinkujul meä kiilt kynõlama, a tütärlatsist võivaki umbruutslasõq kasuda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tsura sai külh pingi päält üsätävve naisi rõivit kanglihe ja pand' noidõga ussõst vällä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tsura võt't pilli ja läts varikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ütel', et ma ei lääq täämbä kohegiq, mul eski sääne kurb asi iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ütel', et oodaq õdaguni, ma syss ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsura ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsurka, no tsurka Haanja miis:,: http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Tsus'k' rikas veli täl silmäq vällä, lõik' käeq-jalaq mant, tõugas' kraavi, niq jät'tkiq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas' haloriida takast pää vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas' katstõiskümme pääd vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas' tulitsõ ravva paabalõ kurku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas’ hõpõkepigaq silmä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas’ koti pangi, pan’d’ mõskmõ pääle ja juut’ õks lehmä, et “Nin’n’o juu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas’ käeq vette ja saiq käeq otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas’ raha kummalõgi pejju, esi ütel’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Tsusas’ silmä vällä arq, an’d’ pala leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusas’ tulõ sisse ja hõigas’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsusaś nigu väümehele ar´ja peiu! http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
"Tsusiq muq silmäq vällä ja käeq-jalaq lõiguq mant, ku mullõ Jummal' anna-as taad rahha." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuskaja tundsõ umma tüüd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
- Tsuskaja valu vasta pandas takjamarjo vie sisse, juvvas viega. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
“Tsuska käpäq vahelõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuskaq käeq vette, tütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tsuska8 siiä kiil vahelõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Tsuska sisse, tõmba vällä, höörüdäq perst, kõrda lätt? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tsuska sisse, tõmba vällä, liiguta perst, sis lätt kõrda? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tsuska sisse, võtaq vällä, höörätäq perst, hüä saa? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tsuskas syss tuu kõ suurõmb pääots nyna värehti alt vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tsuska syss pääle vällä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tsusksi jah!” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tsusksimi kohegilõ viilavva veere alaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tsusksõ sis õngõridvaga, kass juussõ järgmädse truuba sisse. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tsuut sai hamõq sälgä aija, niq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsuva lats'kõne siputeli ja nallateli, vallaliste kässi ja jalguga hällüh, nink mõnigi “võhl-silm” imehteli latse ilosust, naaru, ja hüvvä mielt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tsuvvakõsõ jalah, rihmuga kin’niq mähidü, leeväkot’iq kolisi ynnõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsyyri, tsõõrigoq sysarõq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx6.html
Ts´uraq saisvaq umma jõudu koh tahtvaq tarõh ja kaesõq päält. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
“Tsähh, tsähh, meie Reino viiäs kerkoskõrralõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsäitakanaga panti puhas viikene kaq aknõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsälgüten saa süük sülega niisutõdus; sülg tulõ sülenäärmist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Tsässin om väega tähtsä improvisiirmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%A4ss
Tsässonah peeti väikest palvust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsässon oll küläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsäss vai tsässmuusiga ( Inglüse keelen jazz ) om muusigastiil, minka lõivaq 20. aastagasaa alostusõn USA lõunaosariike niigreq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%A4ss
Tsääro Elmari jutt «Ku armastat, lupa mehele minnä!». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Tsõdsõlõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/21.html
Tsõõgutõdas ynnõ näid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tsõõrikklambridõ vaihõl ommaq a) synaq, synaosaq vai täheq, midä või ärq jättäq, nt aastak (aigo) tagasi ; . aigopite (( h ) n ); . õigus ( õ ) li | nõ ; b) täpsändüseq ja selgütüseq, nt (millegi) ajal; villpea (rohttaim). http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tsõõriklavva kõrraldaja Ojari Triinu sõnno perrä võiva paiga pääle tulla inemise nii Võro, Põlva ku Valga maakunnast ja kavvõmbastki. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Tsõõriklavva kõrraldaja oll' Ojari Triinu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Tsõõriklavvan kirutiva ütidside plaane kokkoleppele ala katsa organisatsiooni esindeje ja kolm eraisikut, kats organisatsiooni tulli õkva viil manu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tsõõriklavvan nimmati ka joba tegemisel tüüsid: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tsõõriklavva päämine märgotamisõ teema – kuis vana Võromaa saanu hään mõttõn silmä jäiä – tunnus inemiisile tähtsä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Tsõõriklavva taadõ kirjapandmisõs tulõ saata e-kiri aadrõssi See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Tsõõriklavva takan käüti vällä mõtõ, et vana Võromaa umavalitsuisi kuuntüü võissi pääle naada kihlkunna-indentiteedi tugõvambas tegemisest. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Tsõõriklavva takan kõnõldas innekõkkõ noist vahtsist võrokeelitsist ettevõtmiisist, miä omma ka aokirändüsen vällä hõigadu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Tsõõriklavva ümbre omma oodetu kõik, kiä seo asjaga köüdüst tundva vai kinkalõ asi huvvi pakk. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tsõõriklavva ümbre saijas kokko 19. joulukuul 2013 Räpinä liinan, loomemajan (Pargi 31) alostusega kell 12. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tsõõrildõ aoarvamisõ ala kuulusõq kallendriq ja kelläaoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Tsõõri mant kolmõ sammu kavvusõlõ tõmmatas juun´, sys viil kats´ sammu kavvõmbalõ ja tõnõ juun´, kolmas tulõ vitäq viil katõ sammu perrä. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
16.30 – Tsõõrimängoq tutvassaamisõs. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Tsõõri-pööri, tsõõri-pööri, tsökst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2250
Tsõõriq ommaq suurõ jao sõidoriisto (nt. autoq , jalgrattaq , vankrõq) all, et nuuq saasiq kergembihe edesi liiku, nink pall'odõ massinidõ sisen, kon nääq määnestki tüüd tegeväq (nt. hammasrattaq, miä kandvaq joudu üle). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Tsõõrist osavõtt om massuta, selts saa kinni massa sõidukulu, ku üte massinaga tuleva inemise mitmest perrest. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tsõõri-tsiiri, tsõõri-tsiiri, tsokst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2250
Tsõõr om punktõ hulk tasapinna pääl, miä ommaq üte tsõõrjoonõ pääl vai tuu sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r_(geomeetri%C3%A4)
Tsõõr om üts kõgõ tähtsämb inemise vällämõtõld asi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Tsõõr vai ratas om tsõõrik ja lapik asi, miä või umast keskpaigast läbi pant tele pääl pööreldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Tsõõtamisõ laul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
Tsõõ, tsõõ, urbõpäiv. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Tsõõ-tsõõ, urbõpäivä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
Ts’erondõ Palaga kaq käve, a tuuperäst iks pois’kõnõ arq kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
T?trik, Ann Org, Haaanist (R?uge khk) peri n?kk jall ummi silmiga, et hall tull ja kussi leheleeme sisse, niigu labisi ?nn?. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tu annom oll muidogi päält ka kinni tinotõt. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tubagu seen om nikotiini , tuuperäst om tä tervüsele halv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tubak
Tubakkiirga jät’t sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tubak om kui vanakur'a laadon, üldäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tubakus kutsutas tubagukasvõ kuivatuisi ja töödeldüisi lehti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tubak
Tubakut palotõdas sigarette vai piibu sisen, kistas nõnna vai ts'algitas suun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tubak
Tubak õks laul´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Tubak õks sis ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Tubak õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
«Tubli kamp om külh!» kitt’ ka Udrasõ Milja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Tudengi õpseve Lillin mulgi kiilt Mineve riidi käisive Tartu ülikooli mulgi keele õppije edimest kõrda Lillin tunde võtman. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Tudõngidõ jutu võtt kokko juhendaja Ester Võsu, kiä kõnõlõs ka savvusannast maaturismin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tudõngidõ jutu võtt kokko näide juhendaja Võsu Ester, kiä kõnõlõs viil eräle savvusannast maaturismin, mink jaos tä uursõ Võro- ja Setomaa turismitallõ savvusannu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Tuettame Maavalla Koda ja Kunda kandi põlisrahvast nii nõuga kui ka jõuga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1228&op=lugu
Tugipuiõ pääleq tull' vaotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tugipuuq lüüdi keskest lahkiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tugiva' Eesti Kultuurkapital (rahvakultuuri sihtkapital, Võro ja Põlva maakundõ ekspertgrupi'), Võro Vallavalitsus, Sõmmõrpalo Vallavalitsus, Taheva Vallavalitsus, Rõugõ Vallavalitsus, Räpinä Vallavalitsus, Võro Liinavalitsus, Võro Instituut, Võro Maavalitsus, Põlva Maavalitsus, Põlvamaa Umavalitsüisi Liit, Kultuuriministeeriumi programm „Vana Võromaa kultuuriprogramm“, Piiriveere Liider, Võrumaa Partnerluskogu, Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskus, Loovagentuur Maailm, Nopri Talumeierei, Arke Lihatööstus, Eesti Maanteemuuseum, MTÜ Piusamaa, Hotell Pesa, Mesikamäe Puhkemaja, Taevaskoja Salamaa, Savi Turismitalu, Pokumaa. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=47&Itemid=69
Tugõja: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Tugõja’: http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Tugõjä': http://www.zetod.ee/set/20
«Tugõsimi selle, et saasi väärt mõttit vällä arõnda ja nuu olõssi valmis kõrraga alostama, ku aastis 2014-2020 antu Euruupa Liidu rahaabi jagaminõ vallalõ lätt,» ütel’ regionaalministri nõvvomiis Linnamäe Taavi. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Tugõva': http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=26&Itemid=45
Tugõva' Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus, Eesti Kultuurkapital (rahvakultuuri sihtkapital, Võro ja Põlva maakundõ ekspertgrupi'), Võro Vallavalitsus, Võro Liinavalitsus, Võro Instituut, Võro Maavalitsus, Põlva Maavalitsus, Võrumaa Umavalitsüisi Liit, Põlvamaa Umavalitsüisi Liit, riiklinõ programm „Lõunaeesti keel ja kultuur“, AS Semuehitus, Pächter Kinnisvara, Käsitüü-ütistü Esi, Kütioru Avatud Ateljee, Loovagentuur Maailm, Bookmill Trükükoda. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=8&Itemid=9
Tugõva Võro vallavalitsus, Võro liinavalitsus ja Kulka Põlva ja Võro ekspertgrupi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tugõvaq kultuurialaq ommaq näütüses filmi - ja fotokunst , tands ni latsikultuur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Tugõvaq tüüstüsalaq ommaq puu-, paprõ- ja terästüüstüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Tuhadsõ põllu, puidsõ pindre? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1838
Tuhanda ja üte üü jutuq om kogo Lähkü-Hummogumaa ja Lõunõ- Aasia juttõ ja jutussit, miä kor'ativaq kokko Islami kuldaol . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuhanda_ja_%C3%BCte_%C3%BC%C3%BC_jutuq
Tuhapäiv om inne poornat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuhat ruublit joq kõ üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuhat toomelauda, sada saarelauda, pääle kats kaanelauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat toomelauda, sada saelauda, kats kaasõlauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat toomõlauda, sada saamõlauda, pääle kats kaanõlauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat toomõlauda, sada saelauda, pääl kats kaasõkõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat toomõlehte, sada saarõlehte, pääle kats kaanõkõist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat tsika om olnu kombinaatõ jago, a ku Võromaa söögikeskus käümä lätt, sis looda, et tsiko inämb kombinaati ei lää. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tuhat-tuhat toomelauda, sada-sada saarelauda, pääle kats veel kaanelauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat-tuhat tuulelauda, sada-sada saelauda, pääl om kaits kaaselauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuhat tuulelauda, kaits kaaselauda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2263
Tuha tõi peremiis kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuhka ja midä näq sinnä sisse panniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Tuhkonaist tennätäs:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Tuhkpääväh visatas inne päävänõsõngot laudast kolm kõrda viglaga sitta vällä põhapoolõ ja üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tuhkru ei olõq nii julm. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Tuhk ynnõ juus'k', ku pes's halvaq hingliq purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tu johtu nii, et tulli ütskõrd Petserist. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tujo oll` väega hää ja kihä kerge. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Tu kes küsse midas raotas, sai kuulda ar, õt kamtsid raotas sis ütel, ragogõ, ragogo kammidsa' latsõ luust, lihast vällä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tukõ saadi ka Kultuurkapitalist ja inemiisi käest. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tukõv maakündjä kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tukõv noormees ol'l mõistlik püssaga ümbrekäändleja, kes uma esändä meelehüäs jahi pääl kävvüh kunagi pauku korvalõ lasõ-õs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tul'l' kuuõ pääga herr sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l Ivan Kupetsa kõrd minnä viina võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l Mikit kodo ja ütel mu vanalõesäle, et sääl kadastikuh om raha kivi all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'lgi illos' ilm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l halv üles, Jummal' näüdäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l havva mano kuul'ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l hulka rahvast jahvatuistõ kõrragaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l hummog. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tul'l hummog 61 , pan'd sis vahtsõ' 62 saapa' jalga, vahtsõ kepi kätte ja vahtsõ ubina ürrä' 63 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tul'li siin naene minu manu, ütel, et sedäviisi sälgä käip. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tul'l jal' süküs5 ja' kits pand tarõ aho kõik küttümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Tul'l joq kuuõ päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l joq ütsä päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l ka mõisa peremiis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tul'l kesküüse kuningatütär vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kevväi3 ja' soel sulli4 uma tarõ ar'ki. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
Tul'l kikas ussõ taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, "Mis tiq võlsidõq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, an'd' naaselõ kätte, et mis noq meist saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, kaes, tütärt ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, midägiq tetäq ei saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo niq Ivan Hatapoig ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, niq ütleki-is sysarõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, paabakõnõ murõhtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, pan'd' nuuq jalq taba taadõ aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, pan'd' pütütävve hütsi ja pütütävve vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo soe pojagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kodo, täl ol'l erä aidakõnõ, pan'd' aita arq, niq sysarõlõ näütäki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kolmas üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kuningas ülembä rõivih, kut's' timmä, et soldat läkiq kuninga aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kuningatütrel minnä süümise ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kõrdsih üts miis mano, et anna sa mullõ oma naane arq, syss ma anna sullõ vana vara kyik tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l kõva vanaesä vihm, müris't' kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l miilde, et üte kurõmar'a ol'l söönüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l märä kolmõ pojagaq kuhja süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l mõtsast naane suuri nissugaq, et nah maq anna nissa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l neläs' pääväkene ja' repän läts jalki uma kar'akõsõga mõtsa, no' ol'l õnõ üts hanikõnõ jäänü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tul'l neläs päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l paaba kodo, niq ütel' umalõ minijale: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l papi näitsik vällä kullõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l peremiis, pernaane tagasi, kaesõq, teräq puhtaq jaq ilosahe rõuguh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l pini tütrele kosja ja tütär läts ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l pääle pühäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l riihte sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l rikka mehe kottalõ, ku kärgi an'd', jää-äs muud ku tuhk ynnõ taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l suvõl pilv, es olõq suurt asjagiq olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l syjasoldat kaema, tõugas' jalagaq, sattõ tuul jalg mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l syss vanamiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l timä säält vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l tuugaq veljü mano, sääl võt't arqki kuningatütre käest sõrmusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l tälle tii pääl üts tsura vasta ja pet't tälle, et tuu must pini ei olõq hüä, et kuis sa timägaq nii makadõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vaija ütepaika pulmõ podruskis minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l valgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vanaesä havva pääle, kakas' kolq kullast habõnakõist, an'd' kuningatütrele kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vanasitt tõõsõlõ poolõ merd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vana teedakõnõ ja opas' paabalõ, sa lõikaq pässäots maaha ja hiidäq peetskahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vana teedakõnõ kaq tii viirde puhkama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vanatun't' üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vanõmbide poolõ õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vasta pinikari. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l viil herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l väikene hall, puhas' küündleq ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l õdagu kodo jalq, pan'd' taba taadõ aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l õdagukõnõ ja' repän ai' jalki uma kar'akõsõ kodo ja laul': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tul'l õdagukõnõ15 ja rebäsekene ai uma kar'akõsõ kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tul'l õdagukõnõ ja rebäsekene läts lauluga uma katõ hanikõsõga kodo ja' laul'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tul'l õdagukõnõ ja repän läts jo' ütsindä kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tul'l üles, ni latsõkõist olõi inämb kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l üles tuu nelä päägaq, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l üles, viidi häärbänni, laulatõdi kokko, sai tälle puul kuninguist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'l’ Jumalaimä noidõ rõivastõga nigu naane ol'l’ ja sääntse vormiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul'1 tä kah üles, tul'1 kaema, kaes, et võl'tsus om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tul'1 tüümihi kah, sis palka las'k esi võtta ja kualegi saa-as liisnati. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuldas ja ilotõdas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Tuld ei või kunagi ristildä jättä, ku mant arq läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuld es anna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuld hoidas yypäiv rahvalaulu ja perimyse seen, pidopääväl lätt tuli Uma Pido rongikäygin pidoplatsi pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Tuld hoiõtas Taivaskuan rahvalaulu, -juttõ ja -muusika seen kooni pidorongikäüki minekini. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Tuld hoiõtas Taivaskuan rahvalaulu, -juttõ ja -muusika seen kooni pidorongkäüki minekini. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Tuldi kaema, olõkis inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuld nüüt läütä’i pruugi. http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov07/14.htm
"Tule inne [enne; siin: aga] ruttu mängmä!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
“Tule isa, tunne poiga!” http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
"Tule, kaibse edekambrest!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
«Tule maale!» man om mul üts abilinõ kah. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Tule miu järgi, mia näüdä sull kik ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
"Tule mulle latsehoitjas." http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tule mulle puhtille 15 , mul om siist l6 õhnast 17 ärä minnä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Tulemus: inemise hoitva avangardist viil kavvembahe. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Tule mängmä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
"Tule nu ärr maaha, lasõ pääle pars vallalõ, nu um jo riih kuuh, naakõ22 nu puhastama." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Tulep pallalt esi usku, et sii kõrda lääp, ja siss akkavegi kik asja ülesmäge mineme. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Tule siist ärä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
“Tule, sõsar, tunne velle!” http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tuleva puul'ba 5 , ku sa jälle ütsinda vihtma lääd, tule ma üte saksaga sanna manu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Tuleva viirde - Musta mere viireh - ja küsüse: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tulgi veli pia kullatsõ hobõsõ haino süömä, suur märä astõ ieh, a 8. varsa käve takkah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tulgõ arq mullõ üts naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tulgõ kaema, ku arvat et nari.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulgõ nuuta, noorõq meheq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/i/1.html
Tulgõ q -ks Jaanilõ tulõlõ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_02_laul.php
Tulgõq, naakõ juuskma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulgõq siiäq, toogõq puida. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
- “Tulgõq söömä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulgõ q uma q kokko! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Tulgõq ussõ tundõmahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/14.html
"Tulgõ, rebäse, suulõ võtma!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
"Tulgõ süümä." http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tulgõ tuu, kes taht võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulgõ tõõnõ kõrd tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulgõ üles! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul hommõl hommogu mu poolõ, ei tiid pite ei tii viiri pite!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli ahjun, suits lätt vällä Ote 1895 (C. Lipping) Võn, 2Ote - 3 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Tuli ahjun, suits lätt vällä - 1+29+13+2 = 45 (59) var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Tuli ahun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Tuli esa es tunne poiga: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tuli ja vesi kokko ei kõlbaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
12.00 – Tulijidõ kirjäpandminõ, sissesäädmine. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Tuli keskpaiga, vesi ümbretsõõri? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Tuli läts taivade. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Tuli läts’ valla aho man olnust hädäst. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tulinõvva näütäki-is velüle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli oll ülnü, et nika minno hoitkõ, ku ma väikene olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli om kivi seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli om kõ puhtamb ilmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli om palaja matõrjaali kipõ oksüdiirümine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Tuli paistus mõtsa seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli palot´ ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tuli palot’ paganide syrtva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli palut ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Tuli pandas maaha ja pandas vimbi otsa käh korgõhõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Tuli poku, laia sarve, seie kesvad kengu otsast, kaara kengu kalda alt. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Tuli põlõs ar ja veitü aoga oll kyik pestüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli säeti nii, õt savvu olõsi pall'o, a kuuma jaoperäst. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuli taha-ai tuhäkut tegijat, lats laiska hällütäjät. http://www.setomaa.ee/
Tuli tek’k kyik puhtas, kyik varandusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulitsidõ tõldoga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tuli, tuli havvah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tuli, tuli!”, nuuq kuuliq külq, a vällä es võtakiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuli veli sõast koju. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tuli või lämmistäq tarrõ vai sanna ja tulõ pääl või tetäq süvväq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Tul jalq lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulku ma appi! http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tulkõ Oravilõ Kaika suvõülikuuli! http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Tulkõ imäkeelepääväle pühendet kontsõrdilõ Tulkõ imäkeelepääväle pühendet võrokeelitsele kontsõrdilõ! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tulkõ kaema! http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Tulkõ mehe, võtkõ mõõdu ja teke perrä, ega ma ei keelä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Tulkõq Piitre pinolõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/16.html
Tulkõq kullõma ja üteh kõnõlõma! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tulkõq siiä, noorõmeheq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Tulkõq üles, tüterenni! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/1.html
Tulkõ täämbä Hänilast kullõma Kolmapäävä, piimäkuu 8. pääväl kell 19 Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskusõ jututarõ külälises om Hänilane, kiä kõnõlõs 2010. aastakal vällä tulnu luulõkogost “Ma pühäpääväpõllõ mõsi” ja lugõ ka ummi vahtsõmbit luulõtuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tulkõ yten laulma ja rõõmsalõ kuun olõma! http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Tulkõ õnnõ kohalõ! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tull'gi tälle luba anda. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Tull' kipõlt asju pak'ma naadaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Tull' s'aksa okupatsiuun ummi ränki normikohustuisiga S'aksa riigi hääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tull' suur tülü, miä kest' Leibnizi ärkuulmisõniq 1716. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tull Jummal mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull Jummal mano, püh’k, pühk, õks jõua-as kyikõ arq pühki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull Jummal sandi kumbõh tuu talo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull Moskva liina ülemb, et ma taha kuningat kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull Petserihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull Pühä-Jüri vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull` Udri kõrtsist vällä ja näge: hopõn` lasipuu külen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Tull Võrolt kodo tulema, Kasaritsah sis oll nii nõrkenu, istunu sää tee veereh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Tull aastaka peräst tõõnõ lihavõõdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull aig massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull aig sannast arq minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull arq ja kumar'd' ja mäleh't' hinge, et pallõlgõ tegi, et Jummal ar lahutasi mul vere. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull avalikust, et tuu oll kuningal hiidet ja anti jalq kuningalõ, et sa osti ja hoia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull diakon mõskma, niq arqki oll jo koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulle kass kodo, kaes, olõki-i inäb kikast orrõ pääl. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle kikas maalõ, naksi mässämä, ni haard jal kikka kinni, nakas minemä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle kikas maalõ, naksi saal mässämä, ni repän haard kikka kinni, ni nakas viimä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle kolmas päiv, kassikõnõ läts üle ütsä12 pindre süvvä otsma, ütel jal kikkalõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle kolmas repän oosõst vällä, and tälle ka puutõlvaga otsa ni visas mäe ala. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle repän rehe ala uma suurõ hannaga, ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tull essütäjä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulle sys uma Mustauja tiiotsa pääl maahha. http://seto.ee/category/jutuq/
Tull esä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull esä kodo ja küsüs imä käest, kos koolilatsõq ommaq jäänüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulle tõõnõ päiv, kassikõnõ ütel jal8 kikkalõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle tõõnõ repän oosõst vällä, and kass tälle ka puutõlvaga otsa, visas arõ mäe alagi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulle üts repän oosõst18 vällä, and kass tälle puutõlvaga otsa ni visas mäe alagi arõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tullgiq vanapakan sisse, tuuhhu jakku, koh preili ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull halv kodo, jalq küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull herr sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hommogu kuningas kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hommogult peremees aita aidaust vallalõ võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hommok ja lätsiq mõtsa tüühu ja ütliq naisilõ, et laskõ sysarõl tulla süvvä tuuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hopõn jalq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hopõn mano, karas’ sälgä ja mere viirde minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hummogu üles sysar, veli koolu ja koolu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hummok... http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tull hussõ kõrrast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hõpõ hopõn ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull hõpõnõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli' vällä, syjamiis läts umma tiid, a ohvitser umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli Kuu, poisikene: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli Päiv, poisikene: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli Tähte, poisikene: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli agu, terets agu: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli arq umalõ maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli ema, es tunne poiga: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli imäle munakõist tuuma, jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli imä, tulli esä: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli ise – es no tunne': http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli jah vanõmbaq inemiseq praasnikulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kaema, et kuvva moodu ti minnu ikõt kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kah kapstiid süümä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tulli kai, et ol'li näo ärä lahknu, ol'li südä täis ja ütli, et kurat võtku, susi söögu su ärä - õkvat täämbä üüse. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tulli katõkese hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli ker'ku mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Tulli kerigu vüülmöldri iist pallõma, et ta kogõmata üle mõisa nurmõ nulga tulnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Tulli kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kodogi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kodo, kaesõ, sysar terve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kodo muidogi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli kodo, niq seleti, et niimuudu oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli-ks kalle kaubatii, rassõ tulli rahatii. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_04.html
Tulli_ks kuu kosjomallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/5.html
Tulli_ks mi Piitre tulõlõ, / sai_ks mi Piitre pinolõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/17.html
Tulli_ks tähte kosjomallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/5.html
Tulli-ks uma usu peräst, vana seto viisi peräst. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Tulli_ks üles kolmi tuuli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/i/3.html
Tulli_ks ülest hummogult. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/29.html
Tulli kuu poisikene: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/memm-lats-karja-saatimaije/
Tulli kuu, terets kuu: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli kyik esä syna miilde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ilosahe kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli ma no vele kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli ma söänd sütütämä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/13.html
Tulli memme, es tunne poiga. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tullimi kodo suurõ nõstanguga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Tulli mul vasta kündija. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli mul vasta äestaja. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tull imä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull imä kodo, an’d’ imäle kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull imä kodo, an’d’ langaga imäle kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull imä kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull imä perrä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tull imä sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli nuuq ker’kust tagasi niq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli 13 opilast 11. klassist ja 15 opilast 8. klassist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tulli pajost pikka püksi, ragastigust rätik-jalga. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Tulli pudsajaq persest vällä ja mesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli päiva poisikene: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/memm-lats-karja-saatimaije/
Tulli päiv, terets päiv: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tulli pääröövliq kodo, niq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq Marinburgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq Saal'es'ahe, vässüq hobõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq halvaq noorikulõ perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq hummogu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq imäga tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq jahilt kodo, tohei ütski tarrõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq jalq kats vannamiist üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq jalq kolmõkese rahha jagama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq jalq kotsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq jalq partei sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq joq kodo, väega nälätseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kaq puu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kats kahru jaq kakiq nellikümmend kats last katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kats nuurt tsurra vasta, nigu sõbraq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq ker'kust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kodo, et hain kooh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kodo, köüdiq tuu vyyra naase ütsä härä hanna külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kodo mõlõmbaq, timä kõõ kuningatütrel takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kodo, niq lätsiq vii mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kodo, ütliq "Maa süvütüs om suurõmb." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq koh mõskjaq uja veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kolmõkese meheq, istõ loodsigu perä pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kortinna, küsse magahust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq ku pal'lo maad, hõpõläteq juusk haina pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kurjariq tagasi, jah om õigõ külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kyik kodo, naksiq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kyik sanna ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq kängsepäq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq küllä, syss peti rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq läbi suurõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq meid pess´mä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/11.html
Tulliq nimä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq, niq kaiq, kuis soo nii võõras kotus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq niq küsse kuuljaga üüsest, et kavvõndahe om minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq nooq kodo, “Syssõn sa olliq sääl?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq nuuq papiq ütskõrd jal sinnä tuu mütsüga, et kuis sa tohtsõ meid pettä, niq timä tapp mõlõmba arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq näq kodo tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq näq kodo uma sysarõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq näq pulmõst kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq näq umma tüüd kaema, mis näq olliq tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq pardsiq perve pääle vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq pojaq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq pulmast tagasi tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq sisse ja pidi süvvä andma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq suu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq suurdõ piibulattu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq suurõq herräq ja kütimeheq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq syss Pihkvast ja risteq keriku arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq syss kodo, panniq rõivihe, hobõsõ ette ja lätsiq sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq syss nimäq üüsest rikka mehe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq tapõlusõq ja kuninga vihklusõ nigu noqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq tsurakõsõq koolist kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq tuu poolõ, kellel pallo leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq tõõsõl pääväl jyy viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq urbaq vällä ja leheq külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq vaesõlõ latsõlõ kosaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq veleq kodo, magasiq üü arq, lätsi tõõsõl pääväl mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq üles, niq kaivaq ynnõ, et ristiq jo kavvõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq üles, sülgsiq jalq , ei midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq üle tulitsõ mere, läbi uibutsõ saarõ, kakiq arq silmäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulliq ütest tsässonast müüdä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli ristiinemisele kos’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Tulli ritku ot'sma." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tulli seebi ja paberossi kotiga, võete ar kraam käest. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tulli sinno taivahe viimä, selle et sa tunnisti õigust, et Platona tsiga tsungsõ Ivani kartohka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli sis neländä pääle tagasi ja sis oll’ memm kah sinnä jõudnu, nii pall’o taibas’, et tull’ sinnä tagasi! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Tull, istõ raudtooli pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli susi, vii lammas! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Tulli suure’ Soome saksa’, tulli rika’ Riija saksa’. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/eluring/polvest-polve/noorus/
Tulli syss edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli sõsar kaema: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli sõsar, tundse velle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli sõtsi, tuusi velle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli taate, es tunne poiga. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli takah ots'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli to mehe poole, ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tulli tsirku otsmast. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tulli tähti täüsi meesi: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/09/16/memm-lats-karja-saatimaije/
Tulli tõõsõ kodo, timä küsüs, mis ti näie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli vaene tüttarlats. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Tulli vanaq kur’aq, kynõli koh elläv vesi, koh koolu vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tullivaq kolmõkeste jahilt, küsüseq süvvä - jalq oll karmunu arq, nigu Külbjälgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulli vasta kuukene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli vasta päivakene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli vasta tähekene. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli veli, es tunne velle: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli velle, es tunne velle. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli velle, es tunnista: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tulli välja lake pääle: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Tulli vällä, et suuremb jagu nuurtest olli edimest kõrda Mulgimaal ja Lillin es ole kennigi varemb käinu. http://sakala.postimees.ee/2182323/print/mulgi-uudise
Tulli vällä nigu tulli. http://blogs.station.ee/story/107868279/sihitu-jutt.html
Tulli vällä, niq jalq tapli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq imä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalqki vahtsõst minnä, tõõsõ õks es taha jättä peri, et vaest jõudva minnä klaasi mäkke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq kuningas umma liina ja sai pois’kõnõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq partei takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq repän sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq tarõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq tõõnõ õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jalq vasta üts suur haug üle jyy pant purdõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jal veli kodo, jalq ütle-es midägi halvastõ mu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jal õdag ja tulliq veleq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jo kullanõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jo merest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull joq naaseesä aida tagasi ostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull joq tuu kur'a naase pääle süä üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull jälleki too sama vanamees teki müüjäle mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull jäl vanapakan sepa perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull jänes kõ inne, et min sa mi hainakuhja päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kaema, ni minti tälle vasta, leib pää pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kahr joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kahr, ütles jäl': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Tull ka kaema sinnä poisi poolõ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ka must kass tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kaq asi ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull katsõist poiga jahi päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kaupmiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull keisri mano, võtiq keriku vallalõ, toit süüd arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ker'kust vällä - joq trehvüq ja teretäseq ütstõõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kerik vällä, uuslikanõ kerik, Pühä-Maarja kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kikas jal maaha, repän haard kinni, nakas minemä, kikkakõnõ säält tänni: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tull kinä keväjäkene, suur suvõkõnõ, sulli soe tarõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kits vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kivi alt vällä, pan’d’ tõrvnaha perse ala, imet’ latsõ ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo arq säält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo ja aivaq pojaq sandirõivaq säläst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo ja kotoh kõvastõ ossõnd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, jalq es olõ midägi nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, küdsi timä aho tävve leibi hinele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, küsse tõõsõ, mis ti näie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, lask’ hobõsõ vallalõ, läts jalq arq tuhkõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, läts kerkohe jalq, ni tütrik joq kaes temä pääle, joq sääd rätti ütsilde ja tõisildõ, verdüs joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, syss umatsõq tunnõ-õs inämb arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, tõisilõ velile kynõli, et hopõn käve mano, ma ai hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo, tõõsõq küsseq, mis näie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo väega suurõ kisaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kodo õdagult. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas hommog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas kaupmiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas poig jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas päiv, kutsuti jalq poissi süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas õdag, jalq tu’l paja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmas üü täl hindäl vahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kolmsada rublit rahha joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull korjaja tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kosjulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kullanõ hopõn mano, istõ sälgä ja läts sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningaga üteh minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningapujal sõtta minek. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningas kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningatütrel miilde, et Valgõtsirk om aiah, kutskõ tuu kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuningatütrel minnä mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kuri otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull` kuunolõk. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Tull kyik joq välk tarrõ, et mul uma poig käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kyik kolq laiva vii pääle, Sai kodoviirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kyik rahvas kokko ja naas’ timä jutust ajama: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull käsk kuninga puult, et sõtta minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kõiki parsiga alla ja hõigas: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Tul`l` külh ka pal`l`o rahvast, a mis näil käeh, muudgu vikahti ja sita vigla’; ku sis mõisast tull sõapääli soldannõga, ai külh Jako rahvast ka vasta, a kost nu saat sõalõ midä tettä, nuo lasi’ püssega ni rai’ mõõkaga, Jako vaenõ sai ozani tapõtus, mõni tõnõ sai poolõ eloga tettüs, muu’ kai’ ku pakku päsi, viina’ viedi iks mõisahõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tull külq vanakuri ussõ taadõ küsümä, kas saat pujalõ naases. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kümnes aastak jal kurva aastak. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull kütt, võtt püssä palgõhõ ja tahtsõ timmä maaha laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull laiva pääle must miis ja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull lat’s ahost väl’lä, ol’l ni illos’ ku in’ne olõk’is sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull lihavyytõ pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull lindõ appi ja luumõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull läbi külä, tuu kannipuuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull maa pääle ilmlik suur vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull matusõ pääle turakulõ vasinõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull mees kodo, kaibas, aja timä minemä, timä tapp arq kõõq eläjäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull mees õdagu kodo, joosk jal vasta kaibuisile suurõ ikuga: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull miis kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull miis kodo, uss pant kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull miis kodo, ütles naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull miis mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull minnä mere pääle tuul mehel säitsmest aastast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull minnä ubinide perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull mi poolõ kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull mullõ esä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull must, karvanõ pini kirstu pähütsehe, kallas kirstu ümbre ja kuulja vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull mõtsa suur ja sükäv üü: http://www.ounaviks.ee/marikalkun/ov07/01.htm
Tull naane vällä, istõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull nigu peremiis näil kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull nii suur tuul, et laivaq piät hukka saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull noorõmba kord minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull nuidõga taplusi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull nulgah üles ja mõs’k’ suu arq, hiit’ risti ette, sai joq saiapäts nätä, et lavva pääle om tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull näil jalq vällä ossõnda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull oina kotsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull paaba üles aho päält, võtt sainast mõõga ja tull mano ja kel mütsüq olli, ragi kyigil pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull paja ala: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull, pan'd' jalq hobõsõ rambi külge, tull esi piis't'lemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull peestri hummogu ker'kohe, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull peremehe tütär kaq sinnä minu mano magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull poig kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull provva."Õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull pujakõnõ ka maaha maamat kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull puulpääväne päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull puulpühä, vaija minnä, kutsu sysar ka sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull puulpühä õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull pääle kolmõ päävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull raudnynaga möldri vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull rebäne. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Tull rikas peremees puuki tegemä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ristesä takah ristipoiga kaema, et kuis kodo sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull risttii ja sinnä tulba pääle oll kirotõt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ruust süümäst, merest juumast, tekk ussõ takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull sa ka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull siiä üts, herräq häöt ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull sinnä ja tä värehti pääl võt’t ilosahe vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull sinnä, niq tuu naane oll jumalausklik ja syss tuu Jummal küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull sis hobõsõ mano. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Tull sis kuningal ka himo sinnä kaema minnä, a tuo vanõmb sõsar sõkõ oll nikavva kuninga naases saanu, tuo tihkõ lõi kieldmä, et massa ai sittä sinnä minnä, ma tiijä, koh mõtsah um härg, sääl härä sarvi vaihõl kasus tamm, tsirgu pääl laulva, paremb läke simmä kaema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tull sis, ne heit naha kivi pääle, ne nahk ar ne palle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tul`l` sis soldan sõast kodo ja naas talomehes, võtt hinele naase ja soet eläjä, ol`l` täl väega hüä, ku kõgõ eläjä keele ärr’ mõistsõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tull susi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull susi ja ütel tsialõ: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tull susi mano, kel olliva silmä' veh´tse. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tull susi sisse, ni üte pojakõsõ neelähüt’ kyrraga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull suur hall susi mõtsast vällä, sei ar'ki hobõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tull suur, hall susi mõtsast vällä, sei arki hobõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull suur ja suur mõisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull suur pahandus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull suur soe park Pokoldõ külä puult, kyik pistü üleväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull suvõl suvisõpühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull syss tuu ka sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull syss tõõnõ poig jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull syss vakk ja küsse nuidõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull syss vällä imä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull säitsme varsaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull säält jalq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull sõs vanapakan sepäle perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull söögiaig, läts jalq inne talli omma hobõst kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tagasi ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tagasi, lask’ hobõsõ vallalõ, läts tuhkõ sisse ar’ki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull talvõl talsipühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tamm vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull teed pite ja vandsõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull timä jal maaha, puhast kardohka, tõi vii ja kiit’ ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul`l` timä ka sõs üles ni ütel, et kul`la velekese nõstgõ nu ti’ ka vaihõpäälgi kotti, mi inäb jovva ai kuigi ütsindä nõsta! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tull timäle kolm säksa jäll vasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tull timä tsagimõ alt vällä ja kut’s poissi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tsikuga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tsässonast vällä, kullanõ nynagi verine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull turakul minnä vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuu esä, tull tuu imä, tull tuu noorik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuu kir’äviijä jalq vele poolõ üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuu lipuga huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuul õigõl söögi iso. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuulõpuhahus, nii arqki vei räti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tuu viinaga lähkohe arq ja and püssä paugu, niq oll sõbõr maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tä kuningatütrega sinnä mõtsa tagasi, toohu tarõkõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull täl jalq vaija syjaga arq üteh minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tälle mano, teret ni üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Tull tälle syss mano Jummal vai kiä tull, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull täl mees kodo ja kaibas mehele, et sõsar om tapnu kana arq, aja sõsar majast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull täl tuu sõbõr kaq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tä üles üte hommogu, saat vele poolõ latsõq, et angõ mullõ mõõtu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõistkõrd sama partei sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ hommog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ kaupmiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõkõrd jalqki minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõkõrd turakul minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ külm jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ poolpäiv, ai oma tütre ka ilda sanna: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõnõ õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõsõ hommogu päiv üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tõõsõl pujal minnä, kes tark ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull tütär ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tullu ei olõ määnestki! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tul lugõma, ma anna sada ruublit üüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ullil velel minnä kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull umma tiid liina, an’d’ kuningalõ räti kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tullu tagasi, ütelnu, et ei ole väl'lä tullu viil, üitsütest käevä läbi, hanna ollu sälgä tullu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tullu tiini kas kauba müümise vai turistõ meelütämisega. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tullu tuu haenaniitjä, kes koerale and tolle leevätüki, puuti. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tullu üits tütrik tii pääl vasta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tull vaenõ miis turgu ja os’t’ hobõsõ, ost rii ja looga ja taosõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vaenõ tütär ka lehmä ruhe alt vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vana Külm latsõlõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vanakurat otsma, lövvaqki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vana mehekene jõe viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vanamiis ka sinnä tulõ viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vanapakan jäl sepäle perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull vana teedakõnõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vana teedakõnõ sinnä üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vasinõ hopõn kesvä süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vasinõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vasta väega illos vasinõ kaiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull velenaane sanna kütmä, kaes nimäq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli, heidäs magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli kodo, jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli kodo, kaibas jal mehele, ar tapp häräq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli kodo, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veli kodo, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull veri vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull viirde sinnä värehti ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vytta viis tükkü vähembält vassa pikkuist langa vai nööräjupikõist. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Tull` vällä, et ka tõsõq mahepõllumeheq ommaq säändsit virksekaupa külvimassinit joba ehitänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tull vällä, et miis oll esi Mahiyangana lähikselt Dambana külast, määne om üldse kõge kuulsamb veedade külä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tull vällä, et miis oll esi Mahiyangana lähikselt Dambana küläst, määne om üldse kõge kuulsamb veedade külä. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tull vällä et mina olõgi tuu keisri, vana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vällä, haar’d’ kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vällä, jalq sai nii rassõ, nigu kään'd’ kats hammast vällä ja sattõ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vällä säält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vällä säält, süä kuri, pää haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull vällä tarõ alt, karas’ mano “No ma söö ar su. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull´ orik orosta, k. k. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/13.html
Tull´ taivast maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Tull´ tuud kah ette, et varba veritses leit. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tull´ vahtsõnõ varbapäält nuiaviskamine, vahtsõ pahandusõq ja vahtsõnõ rüükmine. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tull´ yks ynnõgi kodo minnäq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tull´ õks sis hummok, sai valgõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Tull äkiline vihmasaar ja naane nakas’ halõdahe ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õdag, jalqki saadõti pääväst käümä - nooq olli päävä tütreq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õdagu veli kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õdak, heitsiq magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tullõ ja alasi pääle ja meheq tõmbasõq, kooni rauaraasa juppi es jää inämb perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õks jalq syjaga üteh minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õks kodo ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull õks säält ar'a ja lugi ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üles, kaib säält raha vällä, kaib’ tõõsõ havva, pan’d’ tõistõ paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üles lihavyytõ edimätse pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üles, pühke tarõ joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üteh süümä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ütevoori ristesä näide poolõ sisse ja ütel, et tul sa ristipoig mu poolõ kostma kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts hall mees tallõ vasta ja küsse, misperäst ta vannus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tull üts hopõn kuhja pääle ja naas süümä kuhja mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts kaupmiis vasta ja kai, tsirgul kurapoolitsõ siivoluu ja pää arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts külämees. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts papp Petserist ja soro viina oll kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts suur võõras pini, haard tütriku sälgä ja oll lännü kõ tütrikuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts teedakõnõ, võtt käeq vällä, puhas otsa niq jakas’ arqki mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts vaga miis tälle vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts vana, hall teeda, haard latsõq käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts vana mehekene jõe viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull üts vana mehekene mano, küsüs “Mis sa ikõtõ?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull ütsä pääga ja raudnynaga imä, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tull’ himo osta tuu Haani talopidäjide seltsile, et kõik Haanimaa talomehe saasi sääl hindäle jahhu jauha. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tull’ kaema ja pilti tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tull’ miis meile pääle ja ma näi tuud umast käkmispaigast. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Tull’ mõte, et Eestimaa omgi nigu rohkep egätsuku äriseltse ja firmade käsih, omgi rohkep näide ku eesti rahva uma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tull’ sääne tunne, et pia ei olõki inämb kellegagi bussiliine üllen pitä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Tull’ teedä kihlkunna kuulsambit kotussit ja inemiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tull’ tõisi umatsit kah. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Tull’ vällä, et all oll’ viil tõnõ kivitii – 20 cm sügävämbäl. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Tull’ vällä, et kolmas jago Rõugõ valla rahvast pandsõ kirja võro keele mõistmisõ, ilma et sääl olõs määnestki eräle küsümüst kirän olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tull’ vällä, et tuud oll’ kõgõ lihtsämb saia sama laiva päält. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
“Tul maaha, kes saq olt!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul ma tsuska sul kaq silmäq pääst vällä, syss saat sina kaq kuninga tõlda.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul no kuri arq sisse!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul noq sa kaq üles, pühi arq tarõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul noq umõhtõ üles, süüq ja juuq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulnu' mõtsast susi latse manu, tahtnu' last ärä võtta', aga latú ütelnu' et: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tulnuq edimält kolmõ päägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulnuq tsurakõsõ mano jaq saisnuq ja kaenuq sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulnuva' Eestimaalõ tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tulnu üts joodik öömajja pallõma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tulnu üts joodik üümajja pallõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tulnu ütú vanamiis puuti ja naanu' toda väist väga silmitsemä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tu loo©sik `paistu enne, enne tuud jala `pandmist. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2160.pdf
Tulp kao salvõ pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Tulpõ all om jalq maa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulq tõõnõ hummog, jalq läts päiv esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul saajuga kosilanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul sa kaq muqka kauplõma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul sa kaq taivahe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul sa meie süvvä tuuma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul sa meile süvvä tuuma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul sa pujakõnõ hummõl kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul siiäq ynnõ ja hõiguq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tul süümä, ku olt kiäki!", vanaqhalvaq hõiksiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tult ar mullõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tul tarrõ ja võta no ynnõ ku pal’lo tahat kulda niq hõpõt ja võta arq tütär kaq hindäle naasest.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul tarõ mant saat häid kes’vi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti hommogu kaema - mõlõmbaq lugõva kirja lavva takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti hummogu kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Tulti jälle uvveste et: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2223.pdf
Tulti kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti ker’kust vällä, timä jalq umma tõlda jaq läts arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti kängägaq kosjulõ, nii, et kelle käng paras, tuu miq võta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti perrä siiä, viidi tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti ratsala hobõstõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti säält syjagaq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti takah, võeti arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti tälle perrä joq musta hobõsõga ja vankriga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulti, võõdõti äkki kinni, panti vangi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulup jäi kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulviste Hele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Tulviste Hele, Mõnistõ muusõumi juht, Eesti orhideekaitsõklubi ja ornitoloogiaseldsi liigõ: http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tulviste Helel oll’ kõrraga selge, et tuust väikust koorõunikust jääs värmi-möksi kiitmises veitüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tulviste Hele selet’, et Rõugõ kihlkunnan om Paganamaa ja puutüümeistri, Vahtsõliina kihlkunnan kants, Põlva kihlkund om kõva linakasvatusmaa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Tul vällä, kes sa sääl olt!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tul vällä, kes sa tah olt!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul´l kunigas Petserehe, Karnil tul´l vasta tälle, tal'drik käeh ja rist taldrigu pääl. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tul´l sis kuningas tükü ao peräst kaema, õt kuis om timä käsk täüdetü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tul´l timä siia', ni tuu vägimiis lät's tälle ristiga vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tul´l tuu kunigas Meremäe otsa, ni säält jo näk'k, et suur' müür om tett. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tu läts tennätän omma teed ja Nestor läts kodo uma naise poole. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tulõ' appi tegemiisi kõrraldamisõ mano! http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Tulõ', no: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tulõ' tagasi, tulõ Meremäe otsa, müür valõtas vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tulõ, “Imä, uakõnõ om joq sanna laba pikku.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ Ivani naane vällä ja vannus Vasilat: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ Jummal iih tarrõ ja ristämm tulõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ Külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ Lindora laat Lindora laat tulõ nigu iks 28. rehekuul, timahava om tuu riidine päiv. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tulõ Pühä-Jüri vasta, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ abist rahvalõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Tulõ aga tulõ» oll’ mul viies-kuvvõs lugu, midä lõõdsa pääl opsõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Tulõ aga tulõ, tulõ aga tulõ täämbä mina maka tsiapaha pääl;; http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2807
Tulõ ahotakast pelgüisi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ_ai inne õigõt talvõ kui päivakäänäk mööda läheb. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3478&op=lugu
Tulõ anda Nõid-Leena arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ anda, mis olõ uma synaga lubanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ eis, ni võta ka sõbõr üteh. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
- Tulõ esi kah! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Tulõ halv üles, "Mingaq põimiq?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ herr: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ herr, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hommog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hommog, niq korjas oma pudsajaq kokko, lätt minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hommog, pand jalq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hommogult üles, kyik poja tarõh, ütsäkeske. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hommok. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tulõ hummogult üles, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hummogu ülest, pois’kõsõq omma saina veereh, ei hel’ota, et midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hummok jal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hummok, vaia min’näq ar minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hummok, veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ hummok, ütles jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ-i4." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulõ iks jäl leeväsüüjäle kõrva ts`oskataq, et hääkene külh, Rumeenia, khm, khm..., a om üts` leeväkombinaat, mis tarvitas ynnõ Vestfaalin kasvatõt maherükä ja -nissu ja Vestfaali inemisel om kygõ julgõmb iks tuud leibä süvväq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tulõ imä nurmõst kodo last kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ inemine lauta ja nüss lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõi niq tulõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõi, syss arq süü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõi üleski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jal kirstust vällä, luusklõs ja nuus’k kyik kotusõq läbi, aho pääle ynnõ mõistai kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõjal piät olõma umbõs kolm tunni aigu ja 40 kruuni karmanin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Tulõ jalq kuningas, et ma anna sullõ joq kolmsada ruublit üüst, muudku tulõ ynnõ lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq - pilve piuq, laiva laiuq, hambaq ku päsülä hanguq, sarvõq pääh, salvõqki katõlõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq - pilve piuq, laiva laiuq, sarvõ pääh, salvõqki katõlõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq pois’kõnõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq ul’l takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq ussõ taadõ, tege jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jalq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jal susi mõtsast vällä, ütles, et mees istu mullõ sälgä, sa jalaga jõuai kuki kaugõlõ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jal õdak. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jal üt’evoori, ni võõdõtai rahha vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõja saa pidol olla' nii laadulinõ, tüütarõn ütenlüüjä ku uulitsakontsõrdi kullõja. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Tulõjidõ gruppõ registriirmine ja põh`alikumb tiidüs käü kynõtraadi 078-91280 pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Tulõ jo liin vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ joq härg: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ joq oinas määgih: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jo tävveste vahtsõnõ opmisõ keskkund. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tulõ jänesekene, kõ tsõõritas ümbre paku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jänes vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ jättä latsilõ võimalus «nall’a tetä» – määnestki massinat tüüle panda, mis või ohtlik olla. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
“Tulõ kae, kas om su kari!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kaema, sa huksi tuu arq, kes inemise süämit võtt vällä, kiä halvaq ommaq ja kurja ommaq tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõkahjo aigu pangui kätt muijalõ ku hiustõ pääle, muido saa tulõtäht latsõlõ iho pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tulõ kampa, sõs näet,» ütel’ sõbõr. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Tulõ ka simman, kon härgütüses tandsva kohaligu tandsja ja perän saa egäüts tandsupõrmandu pääle minnä. http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Tulõ ker'kost vällä, kaes, olõki-iq inämb varsakõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõkil om näütüs suidsusannust ja suidsusannapäiv Märdikuu 19 pääväl (19.11.2011) peetäs Urvastõn ja Karilatsin savvusannapäivä. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Tulõkil võrokõisi tsihisäädmise päiv Ojari Triinu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Tulõ kipõlt tetä – tsirgu omma joba tävvega kallal,» selet’ Ilse. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
«Tulõ kirja panda, perän om latsilatsilgi hää lukõ!» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tulõ kirriv kontsõrt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Tulõ kits kodo, niq laul ku laul ussõ takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõk müüdä Tal’na liina Narva maantiid oll’ uhkõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Tulõ kodo Natoni… http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kodo Vassil oinaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kodo ja kõ uma kotitäüs rahha kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kodo tuu miis, tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kodo, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas hummog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas pühäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas tsässon vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kolmas üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kottalõ mõistutõdi kaq, et kuningas maka uma sita seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ_ks kodo kaemahe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/3.html
Tulõ_ks meil kaih kannahtaq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/10.html
Tulõ_ks sinno siiä jättäq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/38.html
Tulõ kuningapoig jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningapoig kaq kodo kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningapoig mano, pand sõrmusõ sõrmõ toolõ ullilõ sysarõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuninga puult syna, et soldat kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningas joq tõist vuuri, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningas kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningas kaema, ei tiiä, kes om marju söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuningas üles hummogu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ kuulja havva veere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-Tulõ külh, esiki kõrraperätse stroofi saat kokku panda. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Tulõ külh ette, et latsõq mõnikõrd üte ehk kats hammast jo üten ilma toovaq ja kõnõldas tuudki, et latsil jo 20 hammast sündümise aol suun om olnuq, ent sääntsit johtumiisi nätäs õnnõgi väega harva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Tulõ kül vihasahe jalq, a ar pässi tütär’lat’skõnõ jo kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ laiva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ laiv hainuga viirde, hainaq lauta lääväq, jäi kolm tükkü liisnit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ laiv, saa värehti ette ja kyik hüürdüseq lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ lihavyytõ edimätse pühi üles, kyik kotusõq külmäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ läbi mõisa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ läbi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ maaelo är pruuvi, kaia, kuis vällä tulõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ ma üles, kae, per’naan’e maka kõvastõ, lat’s ka häl’llüh maka ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ mees kodo õdagu, juusk mehele vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ meheesä kündmäst kodo, kaes minni magama jäänü ja huss lätt suuhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ mehel väega suur suik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ me poolõ tütrikust!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ meri ker'kohe, saat mere pääle, ar mingu kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tulõ mi esäle leeväsoolalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis kodo, and süvvä, ots pääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis kodo ja miist tõrõlõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis mano, "Mis sa siih tiit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ miis’ hummogult üles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tulõ minuga üteh!”, ja vei mind ütte tühjä kerikohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõmuisi kantas rahvalõ ette improvisatsioonitiatri muudu umbõs 5-15 min pikkuisi ülesastmiisiga. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tulõ mul ka minnä vii perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ mullõ sulasõs." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
- “Tulõ mu naas’ess, syss anna rõivaq kätte-“ - Niq kae liin tulõ vasta, kas sa läät alastõ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõmägi vai vulkaan om mulk maakoorõ sisen, läbi minka päseseq magma , tuhk ja gaasiq maakoorõ alt vällä, vai sõs sääntsest matõrjalist tekkünü mägi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tul%C3%B5m%C3%A4gi
«Tulõ määne talv tulõ, külh mi taa üle elämi!» Talvõni om viil aigu: valgõpõsk-laglõ om üten partsõga Pulga Jaani lumbi är vallutanu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tulõ mõtsast vällä, täkk käe peräh, nigu kirgeles ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ mürrin. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ naane juuma, tulõ õks juuma!" http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tulõ naane üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ naane üles hommogu, lätt lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ naistõrahvas vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ neläpäävä õdag ja nima kae, et Utra pool sann küttüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ neläs hummog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõn häönü koolimaja vundamendi man olli lilli ja küünlä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tulõ, niq saaqki-iq laheda enämb mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ noq andaq arq kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ noq kodo, vai tulõi, vaija õks syna viiäq jaq arq kuulutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ nurmõ pääle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tulõ nurmõ pääle nurmkanna kosjalõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tulõ näitsik kodo, kohki olõi tähekest, kes tänit'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõossaga puus kutsuti tuud säänäst puud, kinkal olliq tõrvadsõq ossaq man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tulõ otsi hindäle elämine ja tüü, mehega kah viil kohtusõta pitä… http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Tulõ pall’o muusikat ja laulmist! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tulõ pant palama vai tõmbat tuha ala - ris’t pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ, panõ mu hobõsõ rauda!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Tulõ papp kodo, näge tuu kura kaq ar niq märkväq naasegaq, kuis poisist vallalõ saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ peremees tõistkõrd joq rehele ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ pia arq nälgä kaq kooldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ pidorahvas tarrõ, pühäse iih puuvõisi palas, sautõdas arq rahvas jaq laud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ pikenevihm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ poiss mano, tuu kullanõ kepp käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ poiss tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ posti vaeldaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ põimukuun Haanimaalõ suidsusanna! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Tulõq ilosahe palliq, kedägi ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõq kodo!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
Tulõ rehkendäq, et aokava lätt tõlkimisõ ao võrra pikembäs. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Tulõ repän tagasi tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ ruttu üles!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=507&action=print
Tulõ rõugu mano, pess, pess, ütte salvõ olõ, tõistõ aganaq, kolmadahe teräq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ rüüvli mano, tapõtas sinno, tulõ vanakuri sinno kos'tma - ar'a peläku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ sanna kütetöhe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ sa ütes poolõs tunnis siiä kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ siiäq, Karnilei lätt mäevärehti pääl vasta: tiiq sa tuu tüü arq, miä sa mõt’liq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõsi praktilist julgust inemiisi sisse tsuski nii luudusõn, spordin ku ütskõik mis muun valdkunnan. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Tulõs müvvä’ nii tettüisi asju, teenussit ku ka’ kultuuri. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Tulõssi kultuuri võtta laembalt ku õnnõ kiilt, ka umma süüki ja muud, mis võrukõsõlõ saa leevä lavva pääle tuvva. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
"Tulõssi sääl kah ärq kävvä," märkse miis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Tulõst või tullaq nii hääd ku halva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Tulõ sulanõ kara mant ja sis käü ümbre kannu - ei olõ väist [nuga], ei saa timä inäp tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=515&action=print
Tulõ sul min’näq asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ susi ussõ taadõ, tege: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ säänest asja ette? http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Tulõ sõas ette valmistadaq nii kipõstõ ku jovvat viil. 16. märtekuu pääväl kuulut' Eesti Aotinõ Valitsus vällä vabatahtligu mobilisats'ooni, agaq ku 28-ndal märtekuu pääväl verrev vägi rünnäs' joba õkva Narva liina, sõs kuulutõdi vällä sundmobilisats'uun katsalõ aastakäügile 22-st aastast kuni 30-ndä aastani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tulõ tagasi, kaes suur siug latsõ ryndo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tulõ tagasi, ma' näüdä, koh om mägi - tõspoole". http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tulõ tagasi, olõki-i vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tagasi, tulõ Meremäe otsa, müür valõtas vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tagasi, ütles; "Ma sai arq õigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ talsipaastuh pääväpöörätüsekene, joq käänd hindä tõistõ, õks rohkõmp meile, õks rohkõmp meile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõta miilde, et Eesti maa, mõtsa ja inemise omma kõgõ alostus, läte. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tulõtami miilde, kuis uma käe ja pääga hinnäst elon hoita. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tulõ tandsi ja karga kah! http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Tulõ tarrõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tarrõ, istus pingi pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tarrõ, kaes, kutsik käü tarrõ pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tarrõ, tulõ tütrik vasta, a naist õks ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tarrõ, ütles imäle, et om külq rüki, läkiq, pangõq kotti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tarõ mano jalq, kaes koh tuu pereq om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tehnädä' täämbä' ja hummõn Jakob Hurta ja tõisi miihi, kiä' omma' joudnu' midägi' kokko kor j ada'. http://www.folklore.ee/regilaul/konverents2004/oio.htm
Tulõ tetä uma partei. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Tulõ tetä õnnõ viipruuv ja kirota vallalõ tuu protsess hindä ja toidu- ja veterinaarammõdi jaos. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tulõ tiid pite kodo ja kynõlõs hindäst: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tiiveereh vasta hõpõkaokõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tooga, kes om sullõ kõ suurõmb ustav. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tsipakõsõ mõttit kobista, sis saa tuuga kah toimõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tulõ turak takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ turakul velel kõrd minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tuu, kes om nakkusõ saanu, a mitte viil haigõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tulõ tõistõ kõnõlda,» ütel’ Jaanus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tulõtõrjõ kivi asõmõlõ panti Ütsi kivi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Tulõ tõõnõ hummog. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõnõ päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõnõ tuliasõmõkõnõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõnõ veli kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõnõ üü tõõsõl velel vahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõsõ hommogu üles, kaes, nahanõ sumka põrmatuh maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tõõsõl üül Ivan Hatapojal hindäl minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tütrik viirde, küsüs pudsajit arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ tütär hommogu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ uma tarõ mano, koh tä magasi, uma kortina mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ umma kortinna, juut' ülembät, and rahha, et las minno jalq õdagu vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ ummi õigustõ iist võitlõma nakata. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste7.htm
Tulõ ussõ taadõ, põrotas ussõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva' miilde nuu' vana' tulõvana', nigu Hani-Juhan, Habe-Jaan, Piiroro Kasak-Jaan, Puutka Piitre, kõik tõõsõ jo' ammu havvah. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tulõvaastanõ XIII Kaika suvõülikuul´ peedäs Pikäkannun Lasva vallan. http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
Tulõ vaenõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva kodo jahilt kolmõkeste, küsüse süüki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva kodo ja kaesõq, mis siih om, kes om söögi ar tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva mullõ küllä, mille ma piät sinnä sõitma. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tulõ vanahalv järvest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vanajuudas vällä järvest, mõõdi kulda ja hõpõt üsäh-silmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vanamees mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vanamemm vasta, selletäs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Tulõ vanamiis jalq tulli viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vanamiis vasta tälle, et noq, kohes sa tahat minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vana sant vaesõ vele poolõ ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva nel’li vai viis’ sutt, tulõva tarrõ, kyik’ pin’gi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõva nuuq eläjäq ala süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq hommogu üles, kaesõq, kerik kyik üles nõsnuq maa pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq jalq kotsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq jalq targaq veleq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq ka viil tõsõq, kolmandaq jne. kos´aq, niipall´o ku imäl tütrit um, edimält iks rikkaq kos´aq, sys vaesõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Tulõvaq kodo, maa mürises ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq mõtsloomaq kyiksugutsõ - kedägi arq peläku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq sysarõq kodo, kynõlasõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq sõbraq timmä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq tarrõq, nuhutasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq tii viirde laulma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq tõõsõq veleq kodo, küsüs tõistõ käest, mis ti näie. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq tüümeheq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq vaesõq kos´aq, joovaq viina. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Tulõvaq veleq hommogu hobõsõga perrä, et noq om õks timä joq arq surma saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq veleq jalq kodo, “A mis me näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq veleq kodo: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq veleq õdagu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõvaq vällä tuvvaq põhilidsõq teemaq ja vaiõlusõq ilma, et oldasiq ülearvo ütegi arvamisõ puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Tulõvaq üles, olõqki-i hahenahka pääle panda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ var’opaika viiä, a pini ei anna kätte. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tulõva säält ar tagasi, laava tõistõ harro, sääl õi tulõ jäl otsa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tulõva, tulõva, õi mõistaki nimä ka vällä tulla. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
«Tulõva vahtsõ muudsa tüüpingi,» kõnõlõs Ani Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tulõva valla oosõst ja veie kuulja ja pühäse tsässonahe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tulõva väega hää maitsõga koogi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Tulõva üümajaliseq, küsüse kolmõkese, kas võit üüsest võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõviguplaani? http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Tulõvikust kõnõl’ ilma inemist nägemädä väega õigõlõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Tulõ väikene kar’apois’kõnõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vällä, et küläjutu omma õigõ olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tulõ vällä ja lööse mäntse patuvidäjä maha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Tulõ vällä, kiä sina olt ja ütle, mis sul viga om!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ vällä, nynagi verine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ võrokõisi tõnõ tsõõriklaud Umma kiilt ja kultuuri tähtsäs pidävä tegüsä inemise omma oodõdu 1. märdikuu pääväl kell 10–14 Kanepi lähküle Kevvai turismitallo võrokõisi tõsõ tsõõriklavva taadõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Tulõ ynnõ maaha! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ õdagu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ õdak, tul’l päiv kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ-õi puudus papil sõnnu. http://www.setomaa.ee/
Tulõ õnnõ kotust teedä,» sai tuukõrd mõtõldus ja paari tunniga olli üten võedu anoma marju täüs kor’adu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Tulõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ-õs inäb kedägi vällä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tulõ-õs kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ-õs midägi päähä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Tulõ-õs süüjät kapstihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõõs tuli mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ üles! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tulõ üles, kaeq, mis muq riist om tennüq, a mis sul!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tulõ üles, sannah keres lajah, mul olõ-i kohegi tuld tetä!». http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tulõ üts suur miis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ üts vanamehekene vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tulõ ütte ja samma üle üteldä. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Tulõ üüse, koput’ edikes paja all ilosahe: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul üles, Iljä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tul üles!» Paaba pet't, timä tahtsõ õnnõ kaia', kas ta tulõ kah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tul üles ynnõ hommogult varahambakõstõ, hiidä rist ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Jumala hingli tõist puhku, herän’d’, raput’ üles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Kiiovast kiri tagasi, et jänes om sin’näq saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Litva sõda Pihkvahe, ni t’ääganal halgahtu miil’de, et timä nii üt’el’, kae no om Litva Pihkvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Mikul vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Pühä Jüri: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l Vas’sil kodo, ni naan’e küsüs, et kas pap’p vaelt viil mid’ käs’k tetäq, et ma julgu-s viil lihha võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l ago, et no poig, mis ma sullõ olõ tennüq, et sa mul kõrvaq kuumast kludõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l aig ni las’ti timä säält väl’lä, ni Os’sip ol’l vaenõ reis’jä inemine, puttu tälle vasta ni an’d ka jummal’ tälle tuu mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l arqki tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l arq, niq ei tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l halv kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l halõstaja-õdõ vasta: kost sa siiäq saiq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l herr tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l hommog,läts tuu jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l hommogult üles, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l hopõn mano ja karas’ hobõsõlõ sälga ja mere viirde sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l hopõn mano ja karas’ hobõsõlõ sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l hummok, saat’ öüd`sihobõsõq kodo ja ik’k, et mina lää uma varsa luukõisi kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’ligi miq kodo tuugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’li jo ülest, pan’ni vannarihe tulõ palama, syss kai, tarõh kedägi es olõq, lää väl’lä, syss varastõdi hobosit kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’li kuu, kuldkübärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tul’li ma siiäq (mehele) edimält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’li mi mehega siiäq umma tarõkõistõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’li mul vasta vana meesi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Tul’l inemiisi kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq jal üt’eq targaq kaema, et mis soo om, ku saai ar võttaq, läämiq kaemi arq, kuis sääl om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq kah, - nimäq taaras’tit joodiq ja tul’l külä kokko, taaras’t väega vannõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq nuuq kodo, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq siiäq ker’kohe, rahvas ol’l kerkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq soeq ni seiq varsakõsõ arkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq soeq öüd`si mano, kaiq õt musta varsa õs olõq, õs saaq jalki süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq tallo, syss jumala nime peräst küs’seq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq tii pääle väl’lä, jõiq voori arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq täl nuuq küläliseq ka kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’liq üt’eq targaq kaema, et kuis ei saaq ar võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’li tähte, täisi meesi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
- Tul’liva soe’ pedäjä mano, tä tul’l maahha ja an’d uma käega varsa kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jalq Mikul mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jalq Mikul’ mano, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jalq arq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jalq papp paja ala, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jalq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jo paast vasta võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l joq aigsampa vällä jaq naas’ niil’d’mä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l joq kolmadat puhku, raput’, herät’ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l järvest tsura vällä, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l jõumiis takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kivi alt vällä, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, an’d’ naaselõ kir’ä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, jalq lei kivikeisi kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo jalq, niq ei midägiq, ei tekke ei rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, küsse tuu halvatütär: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, las’k hobõsõ vallalõ ja esi tuhkõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, ni küs’e, ni miä üt’el’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, niq ei rahha, ei synnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, pan’d’ korvikõsõgaq tatiq maaha, võt’t kivikeseq, lei ynnõ, saiq vasitsõq rõivaq sälgä, vasinõ tõld ja hopõn’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo suurõ varandusõgaq, suuri laivugaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, syss tsiuk’ essä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, tul’l tarrõ tõmmas’ kullatsõ ubina vällä, tarõ vallu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, tul’l tõõnõ hummok, üt’les timä pääväle, et vana esä, õga sa minno kul’atamma õi panõq, õt ma lää kaq k’äu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, veleq inämb võta-as umas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo väega pahanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kodo, ütel’ imäle, et es annaq, et kost meil massaq om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kolmas pühäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kolmas pühäpäiv ker’kohe minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kolmas vägimiis takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kolmas õdag täl hindä iist joq vahtiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kolmas õtak, lät’s jal öüt’si, runõ pedäjähe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kord näil ka minnä sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kunigas Pet’serehe, Karnil tul’l vasta täl’le, tal’drik käeh ja ris’t tal’drigu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kunigas mere viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kunigatüt’rele kõrd min’näq surma jär’ve viir’de, et ku tulõ väl’lä, neelähhäs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningapoig joq mano hüä meelegaq, et vot määne noq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningapoig ka sinnäq mano, küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningapoig tälle mano, pan’d’ sääntse kir’ä otsa pääle, nigu minnagiq es jõvvaq mõskõq mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningas syja mano ja kut’s’ tuu soldadi hindä juurdõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningatütrel, kõgõ vanõmbal minnä mere viirde vanalõkur’alõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kuningatütre tarõtütrik, lits (tükib) sinnä magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l ku tulõmässäk säält kuhja otsast alla ja veerüt’ hindä järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l käsk sõtta minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l kül’lä, syss an’ti sõna, et pap’p om Petra puul, noq toogõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l latsõgaq kivi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l lõunast kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l meile vasta – maaniq-pik’k karvupooli kasuk säläh, pik’k kep’p käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l merest vällä, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miilde, et Valgõtsirk om aiah, vaja jättä jumalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miilde, et uibuaiah om Valgõtsirk, tulõ tuuga kaq jättä jumalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miis kodo, et mis taal latsõl viga, ku kõõ tän’täs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miis mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miis üles, naane pan’d’ söögi üteh, niq saat’ timä arq jalq käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miis’ kodo, - mehele an’ti jalki õgast nurmõst, -.kolm nurmõ ol’lgi külä pääle, - an’ti mehele õgast nurmõst tük’ük’ene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miis’ vasta niimuudu ja nimäq küs’se, kos sa läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l miq kül’lä tagasi tuu miis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l mullõ mano, pan’d käeq üt’elt puult ja tõõsõlt puult kaala ja jalaq üm’bre piha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l mõtsast vällä, käve tuu päävä kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l naane kivi alt, ol’l kiil pikäh väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l nel’äpäävä õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l paaba ülest, võt’t mõõga vaja otsast, lõik’ pääq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l paja pääle ja nõudsõ sandi käest, et kohe oina kiroda, mis rikkal mehel sündü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l paklakoorma vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l papinaane joogigaq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l pikne ülest, lei arq tolmust kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l poiskõnõ kala mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l puulpühä õdagukõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l puul’üüd, ni tul’l jo kyik’ valu taiva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l pütükene veerde, kaesõ, kats latsõkõist; tütär kullatsõ kossagaq, poig jalq kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l rahha puudust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l riigih syja seeh jutt vällä, et kuningatütär varastõdas arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l rossõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l rossõq päävä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l rüüli kodo, ni naane üt’el’, et mingui inämb takah; kae mi lat’s sai ka ar ter’vess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sant üüses küsümä, kotikõnõ kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sinnäq kats tõist tütrikku kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sin’näq üt’s ragoma mõtsa, üt’s Ivvan’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sisse, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sulanõ paja ala, koput’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l susi mano, et hopõn ma süü su arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l syss miis, Vanajuudas tul’l mehe näol sinna merde tsuklõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l syss üles, hiidäs’ tagumatsõ veere pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l säält rahagaq, ni tii pääl tul’liq jal rüüli mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l sään’e karistus, et kolq aastakka ja kuus’ kuud es olõq vihma pissu maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tagasi. läts jalq sinnäq üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tagasi ni sai uma jao kät’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tahraussõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l taiva all lahing. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l taivast valutulp, Iljä härä võt’t arq, kuninga iih jaq pappõ iih jaq kyik rahvas näk’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tallo, syss miä tä ynnõ näk’k, tuud tä küs’se - tsuvva kaplu, uhjo, linno, kykkõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tarrõ, pan’ti kün’nel’ pühäse ala palama, lugi veit’kest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tarõ mano, ai kyik tõõsõ röövli kaq pakku (nu lätsi joq hirmuga ja habistõh) ja jagi rüüvli vara vaesile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tarõ mano, niq ütel, et arqki tapiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l timä kodo, tul’l nel’äs hummok. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l timä siiäq, ni tuu vägimiis’ lät’s täl’le ris’tiga vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l timä säält maahha kui väl’k ja istõ kroonu autohe ja sõit’ nel’likümend versta edesi üt’te vin’ne kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l too asi nii kaugõlõ arq nigu pidi ütlemä ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuhkõ seest vällä, puhas’t’ hindä arq, pan’d’ puhtaq rõivaq sälgä ja sõrmusõ sõrmõ, näütüses joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuli jaq tulitsõq hobõsõq jaq tulitsõq vankriq, võtiq Iljä arq jaq veiq taivahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tulõma, tul’l Jordani jõgõ mano Lissei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuu Ivvan sinnä ja nakas’ troetama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuu kunigas Meremäe otsa ni säält jo näk’k, et suur’ müür om tett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tuu miis õdagu kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tä Petserihe Kornila mano, väega pahanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tä syss kodo ja tek’k Taeluva kerigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tä väegaq rikas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ halv, ütel’, et “Ma olõi inämb tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ jõumiis takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ kevväi, tek’k timä poolõ myytu kes’vi uma varsakõsõga veit’siviisi maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ lõunavaheq, niq jalq ütles, et noq mõtsatsidsi kut’s’ minno mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ päiv ja jo keskmätsel tütrel tul’l minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ pühäpäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ õtak, jällegi lät’s öut’ si uma varsakõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tõõnõ öö tõõsõl lelläl vahtiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l tütrigukõnõ kodo, niq süüki-is inämb lihha, et muq uma imä liha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l ul’l sysar takah, tuu läts möödä, vaaldusõ kyik maaha, muudku kakuq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vanahalv tagasi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vana kuningas kodo, küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vanamiis’ väl’lä ja üt’el’, et viil säi´dse aastakka taplõt, aga mina oppa teile, Kaegõ siih, ku päiv nõsõs, sin’näq tor’ni otsa lindas üt’s harak, tuu laskõ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vassa pittu mehekene, küündre pittu habõna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vassa pittuq mehekene süüki küsümä, küündre pittuq habõna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l velel sõtta minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l viinakua usse taadõ üts tuvikõnõ, laul’, et: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vindläne kolmadas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vällä ja nakas’ paklit niil’dmä, et sinnäq tsuralõ mano saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l vällä, kistuq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õdag. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õdag, niq tul’l jalq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õdag, pan’ti pühäse ette lam’bikõnõ palama, kumar’dimiq kõõ perrega jumalat, syss viil naat’i süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õdag, tulõ jalq kodo omma pühäpaika arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õdagunõ aig ja lät’siq sääl Kaugavitsah sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l õtak pääle, vaia üüsest min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üle arq, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üles, sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l ülest, läts mõtsa, niq nakas’ viina tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l ülest, niq läts rehe mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üteh näidega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üts miis jaq selet’ kuningalõ, et mina või otsiq su tütre ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l üts vana naistõrahvas, las’k majja sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l’ kodo, tõõsõq küsseq, mis ti näie sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l’ päält vihma tsirk mano, et su naasel nakkasõq joq pulmaq saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’l’ üteh tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’ti hobõstõga majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’ti loot’skidega üle järvekese, viidi rahvas kõik’ kül’li sisse lak’k’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tul’ti õkva kaema, et vaest om ar siiäq tulnuq jalki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tunda-as, et vaenõ niq vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundaq om õks viil parhillak’i, vanaq pliidi müürüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundi annõt tundjallõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_3.html
Tundja kostõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tundja pannu upõ, siänu noid edesi-tagsi, ja ülnü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tundja tütar lats tühält tagasi ja tull tükü ao peräst jallki ikkõh tagasi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Tundsas sai Murakami 1987. aastagal ilmunuq romaaniga „Norra mõts“. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Tundsõ, et sai mullõ pareb ja om sooniq aoniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundsõ huvvi aoluu vasta ja naksi kaema, et miä nuuq ommaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tundsõ ku hannaga, et as’a ei olõ õigõ... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Tundsõ kuningatütär timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundsõ timä ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundsõ 90 timä ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tundsõ timä arq uma kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tundu et ao ja vaimu käsk oll. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Tundõ ja arvamisõ võiva pettä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuneesiä , ammõtlidsõlt Tuneesiä Vabariik , om Põjh'a- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuneesi%C3%A4
Tuneesiä pääliin om Tunis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuneesi%C3%A4
Tunglit tuudi kodo ja panti kapstaida pistü maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tunneb ainult "kadõhusõ sõnno" kurja silma halva mõju peletamiseks, "suurõ haigõ sõnno" ja "hainaladsõ" (ussi) sõnu. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=16
Tunniandminõ ei olõ kerge. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tunnista nühd Jummala nink temma Koggodusse ees ülles omma Usso Tunnistust. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
Tunnistas, tunnistas, ülemb miis om, a süä haltas väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tunnistiq tõõsõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tunnus, et luudusõl kipõt ei olõ,» ütles Räpinä luudusõmiis Lepiski Arvi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tunnus, et no omgi tuu kõgõ hullõmb aig! http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
«Tunnus, et näil om määnegi võimalus seo sügüse viil üts kurn poigõ tetä,» märgot’ Jaan ja kitt’ varblaisi: hoiatasõ kannu kulli iist. http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
«Tunnus, et nä sääl järve veereh kükütäseki, sääl omma suurõ mõtsa, tsiko ja kitsi täüs.» http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Tunnus, et rahha nigu om, a kõik om palgiunikun. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tunnus jo irvõlõmisõ muudu seo asi? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kerg.htm
Tunnus olõ-iq tarvitusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/.bv
Tunnus olõ-iq tarvitusõl, s'ollõ et Svalbard ja Jan Mayen ommaq Norra osaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/.sj
Tunnustõt tähendäs muu siäh tuud, et tuu ruumi saina, koh süüki tetäs, tohe-i olla puust ja sainu piät kõgõ mõskma. http://www.kylauudis.ee/2011/06/07/sannan-suidsutodulo-lihalo-noutas-muugilupa/
Tunnõduq lõunapoolidsõq keelesaarõq Lätin ja Pihkvamaal ommaq kaonuq, a võro-läti katõkeelitsit inemiisi lövvüs kukkivõrd Eesti-Läti piiri veeren Kornetin, Hopan ja Aluksnõn. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tunnõki-is kost sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tunnõmi tüüliisi läbi ja läbi: kuis kellel tervüs om, kes midä tege, kes om rahulinõ ja kes äkilidsemb,» ütles Ülle. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tunnõ sisse poimitas egäsugutsit vahtsit asjo. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tunnõ suurt ryymu häist naabriist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Tunnõtumbaq Võromaalt perit matõmaatiguq ommaq Sarvõ Jaan (sündünü Leeguste külän Saru vallan Hargla kihlkunnan ) ja Rägo Gerhard (sündünü Pindi mõisan Rõugõ kihlkunnan ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Tunnõtumbaq Võromaalt perit tähetiidläseq ommaq Raudsaarõ Hugo ja Kasagu Enn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4hetiid%C3%BCs
Tunnõtumbaq irratsionaalarvoq ommaq π , e ja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
114/ Tunnõ õs hüäste, oll tõnõ külh uma mehe muodu, a midagi kõnõla as, muudgu tüke inne magama minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Tunn’e lätt kõnõlõmisõga, et näile selges tetä, et nä omma ka midägi väärt!» ohkas Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Tuntuq kerigu- ja riigitegeläseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tunt´ õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_26.html
Tuo aoline perremies pand kõik raha varanduse - kullakattõ püttü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuod kutsutas rahamäes selle, et sinnä, ku ütskõrd siist võõramaa kuningas pagõsi, matt timä üte kuorma kulda sinnä mäe sisse ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuod kuzutas Kasaritsa järves, minõ ülese ka Verijärves. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuod samma arvatas ka kassi kusõst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuod tied um nuki viel tunda, tuo käü õkva kest järvest läbi, tiekotus olõ õi väega süväh vie all, sääl um uma kõva savikivine põhi all, vigu põrmand, Kalmõtõ mägi um õkva tõisipooli järrve kerikust, sääl umma viel nu kallmõ kotuse tunda, nu' um sääl puu roat' a kütüst siandu usu ui kiäki sinnä tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuod vett sai ka poole pangi osa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuoga mõsk lats'kese läbi, ja tullimi sis peräst mõele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuo helü pääle tul`l` perenaane ka kaema, ku tuo näk`k`, miä perremiestek`k`, naas`timä kielmä, et kas sa nu ullis olt lännü härg um jo eski lõpmisel, sa viel pessär, a perremies naar`d, et kül ma tiijä, miä haigus seo um, kül ma timä ärr arsti, ni pessiks edesi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo hõikamise pääle pani ka lamba üts tõsõ võigihna imä pooleõ juoksma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo joht taha as hüäga võtta, a vele ütli, et nõsta iks kül mi tõistkõrra anna sullõ ka süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo kai kotti ni ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Tuo kelläga um iks halv külh, tuod olõ õi muijal, ku põrgu päälijnah, säält tedä saa ai tühäga kätte a’ vaija iks minnä kaema, istu nu mullõ sälgä, võta üz savikivi, üz tammõlast ja kroosiga vesi üteh, sis läke minemä.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo kotus um maa naba pääl, sääl um ilma keskkotus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuo kõgõ pääle seleti nimä kõik ilosahe arr, nigu asi oll. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tuokõnõ iks pallõl, et olõ õi nu inäb kohe minnä, võtkõ iks nimmo, sis võeti ka peräkõrra. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuol aigu jo naati kotoh viina tegemist kieldmä, miä inne egal ütel uma luba ol`l`, tei’ ka viina sis kõik kõvemba perremehe hinne tarbis ni vei Vinnemaalõ ka viel, tuol aigu ol`l` sääl viin väega kallis, a Lihvlandih ol`l` otav. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuolaigu masti sulasõlõ, kiä viel hüä sulanõ oll, kol ruublit aastagas palka, tütrikule puoltõist ruublit ja paläs ruubli ka viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
- Tuol aigu sõitiiz suur herr Võrolt Vahtsõliina poolõ suurt tied pitteh, tuo oll hirmsa kuri umõlõ rahvalõ ollnu ja ku sõidu pääl ka käve, sis alati kuzärit sõimanu ja pessnü, Verijärve kottalõ saijeh oll tõnõ tuokord tõldä magama jäänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tu olle suur suurepän10, ma olõ armas arorepän11, vii-i ma arõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tuol pääväl, kuna päiva varjutedas, võta kolm hõpe tükü, kas vana sõlg, sõrmus, ja vana ruubli tükk, nink pane neid paaris tunnes vie sisse likku, sis mõse latse soe=pini=ehk tule=tähte tollega, ja niisugune nimitedu plekk kaovat iho päält ärä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tu om nigu üits saadana sõrm. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Tuo ol`l` iks jo kõvva perremies /pag.. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo olõi mieski, kiä umma sõnna piä-õi, ja kaitsmise asõmõl arandjas saa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo olõi mieski, kiä umma sõnna piä-õi, ja kaitsmise asõmõl arandjas saa.» Baaba poja seledi maakündjäle pikält ja laialt ette, missugutsõ nõuga nuormies mitu aastaka ilma pite ümbre hulknu ja et ütskõrd, kui ta kedagi vastalist om löüdnü, sis pand ta pakku, päälegi viel kui määne varas pakõ ta üö aol õigide inemiste puolt är. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tuo org alostas jo Holsta kõrzi kotalt, miä Võro ja Vahtsõlijna keskvaihe pääl um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuo pagõsi ütte puuhto üles, kahrukõnõ ka muudgu sinnä järgi minemä, sis sattõ lazõl kukõl tuost välla ni pillu ka õkva karulõ nõnä pääle ni valusahe, ku kahr sääl’ samah ärr’ tappu, sis pästi laz’ kodo minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo pääle jäteti ka timä pessmäldä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo sei ka sis, kõtt kek`k` iks pääle tinn’, nikavva ku tekk viel üzkõrra: tinnpokst! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo sis vahtõ kah, ku sis herr naas` tulõma, ütel muilõ, sis pilli ka ragoja viimäse rõiva säläst maaha, tõmpsi iho alastõ ragomist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuost minekist kinõldas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuost saani nakas sepp jo sändset asju naase iest salgama ja and tuoga soldanilõ tävve õigusõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuost õnnõ oll rahval hüä, et nimä iks kuuli’ kah perremies kuogi kord käve, sis tiedse hinnäst jo timä iest varri’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo tõi ka jalamaid sinnä, ku sis läts kuningas mõtsa härga kaema, olõ õs midagi sääl, sis timä pahasi naase pääle ärr, et sa mul perät õnnõ, tuli kodo tagasi, a sääl oll jäll nikavva vuor käünü saarõ pääl, nuo kõnõli, et sääl um vaega illos liin, ku müöda läät, sis tulõ üts kepp, kuts sisse, et ku sisse tulõ õi, mi kuningale kumarust panõ õi, sis kavvõtohe lää äi, hüvvä näe ei, a ku läet kumarust pandma, sis ku kübärä pääst võtt, sis härbän valuhõlõs õnnõ, perakõrra ütli viel, et sääl härbäni ieh um härg, härä sarvi vaihõl tamm, sääl tsirgu pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tuo, vana julgõ, süäkäs mies läts ja kuts kah papi, ja tahtsõ mitmõ saa aastaga vahnulist õhu=hauda arr häötä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tuo visas kah ni sis sai sinnä näide taadõ, väega suur ni kõrgõ savikivine müür, kost kuigi üle saa as. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Tuo vits, mia karüsõl edimält karja minneh käeh oll, pidi paika pandma, sis kao as eläjä kara mant ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Tuo ütel, et jah, ma taha tunda, ni sõs nigu temäl oll ärr kõnõld, tuo poig iks kõgõ tsäünö ni heit hannaga timä poolõ, sõs timä tundsõ tuost ärr ni ütel selgehe, et kaeh, et seo um mu poig. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tu pallaste jalguga miis sis näidas telle. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Tupp ( ladina keelen vagina ) om naisi ja imätside imetäjide kihä torokujolinõ jago, miä vii imäkuast kihä pinnalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tupp_(anatoomia)
Turakil oli hüä hobõsõ, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Turak jäi kodo tuhkõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak lugõ kirjä, a tütär kaq olõi kirstu lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak nakas elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak nakas’ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak tull ka tuhkõ seest vällä, puhast hindä arq, ai puhtaq rõivaq sälgä ja vilist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak tulõ ka tuhkõ seest vällä, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turakul oll nimi Turak-Tuhkjapus’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turakul olõ-õs muud, ku üts silmälda suur nõgõl ol’l ja kolq kopkat rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turak ütel, et es näe midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Turbasängükene pakk latsõlõ kuiva, pehme, lämmä ja tervisligu asõma ja ka latsõ liikmine ei olõq takistõduq," hõikas tuuao reklaam`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Turbist kudi hindäle väiku tarõkõsõ, nigu kar’usõ tegeväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turismiettevõtja tarkusõst saa küläline hää sannatundõ./ Suitsusaun turismis. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
«Turismi- ja spaaettevõtja omma kah väega rõõmsa,» ütel’ Eda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Turismimarsruudi tegemine; giidina kodokotusõ näütämine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Turismitallõst tekk sanna vallalõ Mesipuu talo. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Turismitalo pidäjä Utsali Margit Haanist kõnõl’ tuust, et küläliisi päält om nätä suur huvi paikligu söögi vasta. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Turismiteenüsside hulka kuulusõq näütüses transport (nt. taksoq, kruiisilaivaq), majotus ( hotelliq ), süük ( restoraniq , baariq), kultuur ( tiatriq , kinoq , kontsõrdiq), meelelahotus (lõbustuspargiq, vii- ja spordikeskusõq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turism
Turismitegijä Veeroja Eda vidä iist savvusanna-kodolehe tegemist. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Turismitegijä (kuralt): http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
Turism vai roidõlus om innekõkkõ puhkamisõ vai meelelahotusõ peräst rändämine ja sääntside rändäjide pasminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turism
Turisti-kotussidele lisas saat mõni kõrd ka kongi taloperre suidsusannan kävvü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
"Turnaq muq jalamar'aq arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turnas' jalamar'aq arq, sai joq saistadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turnas' käemar'aq kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turneri Joseph Mallord William ( Joseph Mallord William Turner , 1775-1851) oll' inglüse romantismiao maastigumaalja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turneri_Joseph_Mallord_William
"Turnimise tunni olliva kah ilosa." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Turnõli ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Turul om õks kats turakot: üts turak ostja, tõõnõ turak müüjä. http://www.setomaa.ee/
Turu löüdmine om küländ rassõ – Tarmo olõ-i suur laatu pääl käüjä miis, üte kõrra om Urvastõ urbanipäävä laadu pääl käünü. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Turun küsse üts vanamees: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tuska-festivaal hainakuun om metallimuusiga kõgõ suurõmb sündmüs Põh'amaiõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Tutanhamon oll' Vana-Egüptüse vaarao 18. vaaraodõ suust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tutanhamon
Tu tuli palas sääl nii kella üteni. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Tutva kah iks kõnõlõsõ, miä sünnüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tutva, kes õks egä aasta noidõ korjamisõga hindäle hää palgalisa tegevä, es olõ esiki mõtsan käünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tutvas saiva puiõ-puhmõ nime, a ka pargiviinamarju mekk. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tutva tunnõ pall'odõlõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/inne.htm
Tutvu mi saidiga. https://www.jw.org/vro/
Tuu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tuu' mullõ üts puul hobõst ja' sis tulõ' tõõsõl nädälil minnu kaema13." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tuu Ivvan’ mõtõl', et vaelt mään’dse lugõmise lasi müüdä matmise aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Jummal' timmä vei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Juri ol’lgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Juudas arqki märke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Kornilius palgas' väiga pallo rahvast kokko, ja las'k rahval naada Irboskast pliite viidama, ja tuu Kornilius mas's õgalõ ütele üts suurt palka. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu Kuutsina mõisnik ollgi olnu pahaväega kuri ja sikõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Mikul' esiq ol'lgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Mikul ol’lgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu Tiganiku puud olli viil alal, ku ma koolih käve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
Tuu Vymmos’ki Ivvan’ ol’l nipal’lo rikas miis’, et täl vangõrd es olõ olõmahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aastaga joulukuun tekk' tä ärq gümnaasiumi lõpoeksämi cum laude . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu aastaga om üt’s päiv üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aasta jäi ma kuumustõppe, mis sakslastõ aigo oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aastaka es olõ meil eläjäkaihho. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aastapikkudsõ tüü iist sai tä 400 ruublit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu abil saa definiiri näütüses liikmisõ kibõhusõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aig
Tuu aeti kuumas, immähü magusas, sõs panti hapnõma, sinnä siäti hapupiim sisse. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tuu aho pääl magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aig ei või määnestki nurmõtööd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aig, ku jummal oll’ auto, kõgõ uhkõmb oll’ sõita vana bemariga ja tetä musti juttõ asfaldi pääle, nakkas ümbre saama. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Tuuaig ku popkavaht´ popkat tsyyri tagasi sääde, tohe es tää sinno puttu, a nigu popka tsõõrin oll´, nii tohtsõ tää sinno nuiaga tsusada, popka vällä lüvväq ja sys pidi tuu “ärtsusatu” esiq popkavahis nakkama. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu aig, ku sisserändäjäq inämb võro kiilt är es opiq, tull Frieda jutu perrä pääle perämäst sõta ja iks tuuperäst, et umaq inemiseq naksi kah häbendelemä ja kiräkiilt murdlõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
«Tuu aig, ku tiinse Võrol Kupõrjanovi pataljonin aigu, oll’ mu elo kõgõ parõmb aig.» http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Tuu aig käü elo ja olõmine sanna ümbre – latsõ saava ossa sannaga köüdetüist kombist, töiest ja tegemisist, uudistasõ mõtsapuid, tegevä ütenkuun süvvä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=5
Tuuaignõ Eesti kõgõ rikkamb perekund Puhk ostsõ Ruusa mõisa hindäle suvõkodos. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuuaig oll´ ”Viruskundra” ka suurõlt osalt võrokiilne leht. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
«Tuu aig om möödäh, ku kävet ekä vask’at süstmäh ja udarapõlõtikku ravimah,» om Aini jutu perrä timä tüü aoga kõvastõ muutunu. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Tuu aig om müüdä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayneli.htm
Tuu aig om müüdä, ku' seto rõivih naane lätt müüdä tiid. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuu aig om talv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuu aig pidi olõma keskpäävä aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuuaig sõitsõ Aluksne-Võru buss ja bussiga mi sis Võrulõ lätsimigi,» kõnõl’ Maimu naarulidsõ suuga. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Tuu aja süäme tävves, toolõ käänät vähäkese vinti manu ja tulõ jäl tükk! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuu algkiil, midä kõnõldi aastatuhandit tagasi, jagosi mitu kõrda vähämbäs ja nii saiq kõk soomõ-ugri keeleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5-ugri_keeleq
Tuu all mõtõldas arvõ ja näide arvolukõ lihtsämbide umahuisiga tegelemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvokunst
Tuu all mõtõldas ütte sündmüst kavva aigu tagasi, ku kõgõkogo naas' lõpmalda tihhest olõkist kipõstõ paisuma ja paisus täämbädse pääväni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maru_Mats
Tuu all võidas mõtõldaq kunsti ja humanitaariat; inemiisi tiidmiisi, uskmiisi ja ülevänpidämise viise, miä sõltusõq sümboolsõ mõtlõmisõ ja sotsiaalsõ opmisõ võimõst; vai hoobis määntsegi instituts'ooni, organisats'ooni vai inemiisi rühmä ütitsit väärtüisi, tsihte ja kumbit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kultuur
Tuu alostas ütsist pääle ja mäng nikavan, kon hukka lätt ja sis lätt mängukõrd jäl’ kõrrast peripäivä üte mängjä käest tõõsõ kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu and' iraanlaisi hindätiidmisele kimmäst tukõ ja osalt võiollaq teno tollõ om pärsiä kiil püsümä jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu an’d’ kir’ä, tuu, kes mänguriista an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu an’d’ viil kõ kipõmba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu aoga om t� k�unu’ kat�l koormusmatkal ja nel�l laskmisv�istlus�l. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Tuuao inemise noid nippe tiidse ja näil es juhto kah midägi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuu ao joosul peiq Rooma ja Partia maaha viis sõta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu ao kotsilõ om õnnõ ildampa üleskirotõt kuulujuttõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tuu ao pääle jääs viil Eesti Kirämiihi Seldsi luuminõ, minkast Jakob elävähe ossa võtt' ja minkalõ nime and'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu ao seeh, ku kivi’ üleväh omma’, käänd tä käesällä päälepoole, nii õt kivigo’ alla satõh satase’ käesällä pääle ja jääsi’ sinnä’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu ao seeh ku tuu üleväh, haard tä maast üte kivigo ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo tuu maast võõdõdo kivigo mano pekko, a nii, õt tuu satase’ tuu maast võõdõdo kivigo pääle ja triksahasi’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu ao seeh läts Soobol ja susi hil'lokõidsi läbi tahra39 tarrõ ja' pagõsi aho ala. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tuu ao seen löüdsevä mi poisiq nuka takast purskkaevu kos na hinnäst õndsalõ jahutaman kävevä. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuu ao sisse jäi 1956. aastaga revoluts'uun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu ao tähtsämbäq tüüq ommaq kolm perämäst sümfooniat (1788: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu arstõ sõnnuga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuu aruga om hoobis noil as’apuiõl kitsas käen, kes maaellu nuhutanugi ei olõ, a umõta tükvä tuud ümbre kõrraldama ja maainemiisi iist otsustama, kuis nuu elämä pedänü. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Tuu arvaminõ tege liiga vaihõpääl. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tuu arvorong oll' India matõmaatikilõ teedäq joba 6. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
T uu asi juhtu aol, ku viinavõtmine väega kõvastõ karistaduq oll ` . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Tuu asi naas' pääle Ütiskuningriigist , säält läts' lakja üle Õuruupa ja Põh'a-Ameeriga nink lõpos üle kõgõ ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCst%C3%BCsp%C3%B6%C3%B6req
Tuu asi om rassõ, et tan ei olõ inäp laembat struktuuri. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Tuu asi tull’ Henno jaos viil üts kõrd pääväkõrda, pall’o ildampa, 1970. aastidõ lõpuh. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Tuu asi tulõssi kipõlt kokku är leppü, mitte astu ütest kraavist tõistõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tuu asi võisõ ollaq umbõs 1875. aastal. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Tuuas sullõ ette kui üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu asõmõl keskendü tä soolo-klavõrimängjä ja kontserdikirotaja karjäärile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu asõmõl puuldõdas riigeldä ütiskunda ( anarkiat ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Anarkism
Tuu as’a pääl tä hiit sõlmõ, “Olgõ ta nii!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu autoris oll' s'aksa üliopilanõ Paul Gottlieb Nipkow . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televiisor
Tuu av'tas arq hoita huunõ palamaminemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Tuu avitas latsil kiilt oppiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehuudis.htm
Tuud Jummal ei anna andis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud Vihhas’ Ivvan’ kutsut’igiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud Võromaad kutsutas põraq aoluulidses Võromaas ja tuu om võrokõisi hindämääramidse alus. http://wi.ee/voro/
Tuud aastat võinuq võrukõsõq naada kasutama ku hindä targassaamise null`punkti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Tuud aigo jo kõik Põh´a-Eesti elli Soomõ televisiooni pääl ja es olõq probleemi, et näq arvu saanu-s. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuud aigo oll joq pal’lo vahet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudaigo ülti sinnä otsa ka «… http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Tuudaigu juhtu Koorastõ vallan nii myndagi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tuud aigu kujutas tä elävält uma paarin edimädsen luulõraamadun (“Henge palango” ja “Vana laterna”) ja lugulaulõ-raamadun “Pärlijõgi”. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Tuud aigu, ku sai kerküs ja piirak küdsäs, opimi, kuis pujakõist tetäs, kuis leeväkohetus käuma pandas ja kuis leibä kastõtas. http://taarkatare.com/ss/2014/06/
Tuudaigu käve oppaminõ kolledžin Aristotelese oppusõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tuud aigu läts joq hüä pal'lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudaigu oll' rändämine rassõ, aadlimehilt oll' vaja kannatligult kutsit ja tasso uutaq, kotost kavvõn tull' kannahtaq rassõt tõpõ: edimält Leopold (London, suvi 1764), sõs kats last (Haag, süküs 1765). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuud alguperälist veeda kiilt om proomit ütte köüta küll üte, küll tõse kiilkunnaga, a määnestki kimmüst tuun asan ole ei. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuud andas juvvah. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tuud and vällä Riikevaihõlinõ Matõmaatigaunioon ja tuud andas matõmaatikilõ, kiä olõ-iq vanõmbaq ku 40 aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Tuud arvamist om rassõ murda,» ütel’ Põlva liina sotsiaaltüü as’atundja Paide Anu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuud arvamist tugõ uskminõ, et Tal’na miis vai naanõ saa Tuumpääl parõmbalõ toimõ ku mõni võrokõnõ, kes või pää vasta ussõpiita är lüvvä vai nilbõ parketi pääl pikäle sata. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Tuud arvati külh, a eks sis tuvvas muialt jäl lihha sisse. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tuud arvo tähüstedäs Euleri Leonhardist pääle sümboliga i . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Tuud arvõstõn muutsõ Sõmmõrpalo vald 1997. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Tuud asja lubasi paiga pääl olnu inemise üten edesi aia. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Tuud ei anna Jummal üts vuurgi andis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei piä putma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei tiiäq, kas nuuq takahtulõjaq ar pal’li, vai tuu tuli mut’it’ näq ynnõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei tiiäq, kas sääl kaq inemisi eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei tiiäq pal’lo Mikul’ om pääle andnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ei tohi mitte kiäke aäia ega vallalõ võtta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuud es jakataq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuud es mõista presidendi suur iihkujo Aavik ka. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Tuud es mõista üldä, kuis tekk minemä lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud, et mi piät ütitselt ja kimmäle kokku lepmä neo tsihi, midä Kagu-Eestist Riigikokku valitu poliitiku võissi järgmidse neli aastat ütitselt aia, et näist meile võimalikult pall’u kassu olõssi. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tuud haigõ pääle raputaq, syss süt’üs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi betoonbloki ette, puul kolhuusi vaiu peräle. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Tuudi ette kolq tütrikku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi hiusõq ar, syss lõppi timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi härg tõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi kadajaossaq, raoti jupõs, panti ekka tünnü parasjagu ossõ ja kuumas aetu maakivve. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tuudi kana. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi kaq tälle kirst sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud iks ilm ihkas: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/15.html
Tuud iks jäl ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/c/4.html
Tuud iks ma painu pallõmma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/11.html
Tuud iks sa pelgü pelksiq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/15.html
1.Tuudi kusikuklasõ pessä kotiga mõtsast ja havvuti lehmäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi nimäq õigõusu kerigu ette, a Mikul’ pidä keriguaigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi nuuq kaq pidolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi papi' ja opõtaja appi, a nuu pandsõva pühä sõnaga peris kinni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuudi pikk ors väl´läst tarrõ ja orre külge, keskpaika umbes, kõideti luud. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuudi putõl ` , rüübäti ja aeti juttu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Tuudi sepp kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi sis pommipini kohalõ, tuu nuhksõ kõik' nuka läbi, a lövvä-s midägi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Tuudi sisse vahtsõnõ arv: kruutjuur arvost -1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Tuudi syna, et mingui tüümeheq pakku, tek’ke umma tüüd edesi, et kandora man näile lupa es andaq, et keeldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi timä as’a tagasi jaq sai näq sääntsest samast tütrigust, nigu innegiq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi timä kodo, aeti kõvaq rõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi täkk tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi tälle oma minija põll ette, et rõivaq määrit arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi virtin kuninga ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudi vällä egäsugumaist turiste jaos tettü küländ mõttelda kraami, säänest nigu turiste jaos iks kõgen ilman tetäs. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tuudi õks kõ tsässona mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud joht tiiäi, mis tuul tähtsust om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud joq proomitas ja andas maitsaq, et määne leib saa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuud juhtus kõgõ rohkõmb talvõl. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tuud juvvas nink tuust tetäs kohopiimä , sõira , juusto , iätüst ja muid söögiasjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim
Tuud ka ei saa andis, ku näet, et tõõsõl om elläi viläh ja käänät viil kavvõmbahe, et süü noq, nii pallo sa saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kalla naksi püüdmä Järvejummal ja Vana-Kivi ja endine järviperemiis Vana-Puhh. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Tuud kaq es mõist, kuis mänguriist mängmä lätt, vai kuis maaha jääs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kaq jüri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kaq olõ nännü, ku päivä vaivatas, tuud om ynnõ väega harva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kaq tõrõliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kaq üldäs, et sorokasvetah käänd nellikümmend nelli tsirku suu suvõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud, kas Laaril om suu- ja sõratõbi, om väega rassõ kimmäle kindlas tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Tuud, kas määnegi asi om vai olõ-iq määntsegi hulga elonik, märgitäs vastavalt sümboliga vai . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Tuud ka õks vanast peeti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kellahellü um kuulda inne ilmu halvas minekit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuud kellä helistämist liinah! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudki Vinne aol. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tuud kotti naksiq küdsämä ja elli kolm aestakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud, ku a om hulga A elonik, märgitäs sümbolidõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_elonik
Tuud kuberneri kinnitüst oll’ Eesti seltsel väega rassõ saia. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Tuud kutstas Vanahalva tarõst. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Tuud kutsutas Lintepääline. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Tuud kutsutas lokalisiirmises ja tuu veese p-aadiliidsi arvõ konstruiir'miseniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuud kutsutas nüüt avastustii meetodis, a vanastõ olli nuu Käisi Johannesõ põhitiidmise. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tuud kutsuti juhi perrä Budai Nagy Antali mässos ja tuu oll' kõvva mõotõt hussiitliidsist ideedest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuud kutsuti kubõrnaatari haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud kutsuti otspaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuud kutsuti tellinges. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuud kuuli tä es lõpõd´aq ja tuuperäst oll` tä koolitus oll` kehv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Tuud kõrraldasõ Võro instituut ja Sännä mõisakeskus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuud lastas puulvallalõ ussõst vällä nii paar-kolm minotit ja perän pandas uss jälki kinni. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Tuud lepüngit pidäväq pall'oq ungarlasõq ülekohtudsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuud liina kutsiq mõnõq maatiidläseq Tarkusõ Majas ( Dar al-'elm ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tuud liina om aoluu joosul kats kõrda ümbre nimitet Vorošilovgradis ja kats kõrda tagasi Luhanskis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Tuud loodõtas suvõ lõpus. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tuud lorra, et väiku keele eesti kiräkiilt kahjusta sutasi, usu ei inämb kiäki. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Tuud lüüdi vasta maad, sis tuu põrisi, tuud soe' ja hobõsõ väega pelksi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuud madalat maad om hüä palljo. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuud mastõra ker'kut tetti, naati müürü ka kudama. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuud mastõra ker’kukt tet’ti, naat’i müürü ka kudama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuud ma taha-i usku, et sannan lätt lihasuidsutamisõ aigu rasõv palama,» kõnõl’ Elleri Kalle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tuud mav¦`väega `hiitü, tuud`pini. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Tuud, midä ja ku pallu om ao joosul tõsõs lännü, saa sis teedä, ku inneskisi aigõ tiidmisi om üles tähendet. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus
Tuud miist olõõs kotoh, ku näq sinnäq saiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud, miä karra seen oll ` , nii väega es kaiaq, muiduq ynnõ ku proovipääväl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Tuud, miä riik ei jõvvaq tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Tuud mulku kutsuti kahruperses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuudmuudu kotussõnimi om ka parlatsõn Meremäe vallan - Kiiova külä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Tuud muudu kutsutas pastörisiirmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pasteuri_Louis
Tuud mängitäs ja kaias kõgõ inämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Tuud mängitäs neläkandilidsõ moroplatsi pääl, kõrraga om kummastki võistkunnast platsi pääl kooni 11 mängjät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalgpall
Tuud mängitäs neläkandilidsõ platsi pääl, hariligult saalin nink kõrraga om kummasti võistkunnast platsi pääl viis mängjät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korvpall
Tuud mängitäs pia niisama ku katsige’, õnnõ niipallo om tõist, ku’ õt mängjä piät edimätse voori aigo, ku tä kivigo üles viskas, maast üte kivigo võtma, a tõõsõ viskamise aigo piät tä kolm kivigot kõrraga’ võtma, nii õt maalõ jää-i üttegi’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuud, määne võrokõisi ja setode hindi meelest näide võro vai seto keele mõistminõ om, uuriti ELDIA (European Language Diversity for All, võro keelen «Euruupa keelerikkus kõigilõ») projektin. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
«Tuud mõist egäüts tetä,» arvas Veeroja Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuud mõot' klassikalidsõ ( Ovidius , Homeros ) ja s'aksa luulõ lugõminõ, Neusi Alexander Heinrichi vällä annõt "Eesti rahvalauluq" ja Kreutzwaldi "Kalõvipoig". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuud mõot' pall'o Diophantosõ "Aritmeetika" tõlkminõ ladina kiilde Bachet puult 1621. aastagal (edimädse tõlkmiskatsõ tekk' Xylander 1575. aastagal). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuud mõotas Põh'amere lähküs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Tuud müürü nimitedäs Ikumüürüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Tuud naas' 1549 ehitämä kuning Gustav Vasa, kinkast naas' pääle Vasa kuningasugu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuud naat'e katõ käega kastma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuud nahka nimitedäs haisutundmisõ nahas, tuuperäst et timä sisen om haisutundmisõ närv mitmõhõ harro lakja laotõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Tuud nimme tarvitõdi külä kotsilõ inämb ku 150 aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Tuud näüdäs’ kokkotulnuidõ arv (60), tuusiän riigikogolasõ, vallavanõmba ja arvajamba inemise egäst vana Võromaa nukast. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Tuud näütäs aig. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Tuud nõudmist om Mustajõõ luha pääl täüdet joba kümmekund aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuud oll' tõtõst ka inemiisi päält nätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Tuud olli timä naardnu ja see noorik olli nännü, et see timä miis naard. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tuud olõi vaija süvvä ka, midä süä võtai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud olõ-õs meelehkiq, et lelläq hoit’ kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud om hää tunda. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tuud om joba aastit iist võtnu Urvastõ kihlkund, kon valla kõrraldasõ ütist kihlkunnapäivä. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Tuud om kutsut s'ooilma-aigsõ arvoteooria vahtsõstsündümises: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuud om kõnõldu joba latsõst saadik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuud omma imä õks tütriile opanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Tuud om tihtsä i-tunnussõ perrä harinõdu nimetämä i-mitmusõs. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tuud om tä kotoh latsi pääl perrä pruuvnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Tuud om tä ülnü' viil inne surma, et ma inne üles ei tulõ', ku jo mäevärehhist juusk verd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuud om tä ül’nüq viil in’ne surma, et ma in’ne üles ei tulõq ku jo mäevärehhist juusk verd, Ku alavärehhist juusk, syss tulõi viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud om vaia pikält küttä, a asi om tuud väärt! http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tuud oppust andki võrokõisi suidsusann. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Tuud pallo pite lätt hobõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud panti ohukõnõ kõrrakõnõ palgi pääleq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuud peetäs Esändä armust Jumala luumisõtüü ja ärqpästmise mälehtüses, luutõn egävest puhkust tulõvadsõn elon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tuud peet’i sääl nika ku raadovitsaniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud pel’ät’i, et üm’bre ei lasõq rahva sekkä, et tuu tapp arq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud pidi esiq ärq tundma, et tä hüä sai. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuud pidit õks neläpäävä õdagu tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuud piässi mynõ targõmba inemise käest küsümä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Tuud piät hoitma, nigu tälle kui pääle astnu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud plaati om müüd üle 5 mill'ona eksemplari kogo maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Tuud pruugitas Macintoshi puutridõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mac_OS
Tuud päivä rannah püüdjäq väega pidäväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud päivä tähüstedäs viil Afganistanin , Asõrbaidžaanin , Usbekistanin , Türkmenistanin , Tadžikistanin , Kasastanin ja tuud om tähüstet innembide Gruusian ja Armeeniän . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuud riigipüürdmist om kutsut suurusõ poolõst kolmandas riigipüürdmises pääle Prantsusõ riigipüürdmist ja oktoobripööret . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_riigip%C3%B6%C3%B6req
Tuud saa Maa päält silmägaq nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Tuud saai inne arvu, ku joq katsk käeh, syss ynnõ nätäs, et Vyssakos om kaenu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud saanu pruuki ka tõisi spordi-ettevõtmiisi man, näütüses Haani maratoonil. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Tuud saa teedä Kalle Elleri aprillikuun peetü loengust. http://blogs.station.ee/channel/24768
Tuud saa tetä kell 13 linnuserahva juhatusõl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Tuud saa tetä õnnõ kavvõmbalt ja mõotamisõga. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Tuud saat no keeldä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud saiso näütäseq õhu lämmüs , õhurõhk , sadõmõq , õhuniiskus jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilm
Tuudsamma riiklikku süümiskavva, midä mi sääl kah irvitämi, tuud kuulsõ raadiost. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuud samma sõnna, a ütle-i nii kõvastõ õi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Tuud sanna küteti innembide õks haoga, viimätsel aol puiõga. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuud sa taha-as kullõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud soovõvaq oppajaq, et edesijoudminõ rutuliidsi üleminekide all es kannahtanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuud sälägä kandaq, saa kõrraga abi, ku haigõ olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud sünnipäivä olõs tasunu meil tähistä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Tuud sünnüs mõnõn tõbõn ja nakkas tõbinõ sõs sonima eh ka hullu tempa tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Tuud tarvitõdas elotiide , keemiä , meditsiini , psükoloogia ja füüsiga uurmisõs ja säält kaias ilmaruumi ja ilma Maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Tuud tegevä oppaja, kiä oppasõ periselt gümnaasiumiopilaisi. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tuud teinu me ka, tütärlatse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=8
Tuud teiq tšehhiq-slovakiq, serbläseq ja Nõvvokogo Liido väeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuud teno valitsõja toelõ ja tollõ, et sääl oll' pall'o pärsiä opõtlaisi ja kunstnikkõ, muuhulgan sündüq sääl kuulsaq luulõtajaq Saadi ja Hafez , müstik Roozbehan ja filosuuf mulla Sadra. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tuud teost mängiti pia kõgõn s'aksa kiilt kõnõlõjan Õuruupan ja tuuga sai tä hindäle tävveavvolidsõ viiesepä kuulsusõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuud tetäs konvõrendsi tõsõl pääväl, kullõma ommaq oodõtu kõik Võromaa ja Setomaa inemiseq, kiä uma keele alalõhoitmisõ peräst murõhtasõq. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Tuud tetäs muusõumi 100. juubõliaasta puhul. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Tuud tetäs nii aoviidüsses ku spordis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ujomin%C3%B5
Tuud tetäs niimoodu: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuud tetäs televis'oonin , raadion , lehin, internetin, poodõn, huulidsa pääl ja muial. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reklaam
Tuud tetäs võro tähistün löüdüvä pehmehüsmärgiga ´, miä käü tähe kotsilõ vai perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Tuud tetäs võro tähistün löüdüvä pehmendüsmärgigaq ', miä käü tähe pääle vai perrä. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tuud tetäs võro tähistün olõva pehmehüsmärgiga ´, miä käü tähe kotsilõ vai perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Tuud tiid müüda olli lännü varga kerigumõisadõ vargilõ. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Tuud tiidvä suumläseq umast käest kah. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Tuud tiiä-äi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuud ti_ks pelgü peläku-i: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/26.html
Tuud timä peläs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud torni kutsutas portugali keelen sõnaga cabra , miä mud'o tähendäs (kodo)kitsõ, a slängin ka litsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Tuud tsuraq nuiõga ijä pite aivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud tuld olõi vyyral hüä nätäq joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud tull külq harvakohe ette, et mees lei tõõsõga kaq hannaq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tuud tulõ latsõvanõmbil ja vallan läbi arota, kas latsil om tulõvikun parõmb kävvü kaasaigsõ sisustusõga Kääpä koolin vai Pikäkannun, mis om mõtsa seen ja muiduq armas," ütel` tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tuud tulõ nail viil oppi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2004/07/juuli_k07.pdf
Tuud tuul pääväl ei pututaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud tä ei taha, et küläsepä essümise peräst saa hopõn vika ja nakkas limpama. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Tuud tä tegigi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Tuud tä tegigi 18-aastagadsõlt väega hää lõpotunnistusõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tuud tõõsõ kõ käve tsus’k’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud tüüd jakassiq illatsõmbaq sanskritikeelidseq autoriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuudu opetaja, tuu loetanu ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuud uur keemiä -nimeline tiidüsharo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aadomid%C3%B5_%C3%BCmbreistmine
Tuud uurvaq muuhulgan säändseq tiidüsharoq niguq füüsiline antropoloogia , primatoloogia , arkeoloogia , keeletiidüs ja geneetiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_evoluts%27uun
Tuud uutva väega. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tuuduva tõõse rõiva ette. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuud varandustki om Vinne aig kõvastõ «hööveldänü». http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Tuud vast löövä nä kellä`… http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Tuud vett om hüä juvva, ku kuna äkki haigõst jäät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud vett tuuas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud vidävä: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Tuud vidävä tõsõ, kogõnumba inemise. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tuud viil kaet’i, et täl õks joudu om, et es’ külq pillu maalõ, a jumala hoit’ arq pis’tü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuudviisi kaeti nii põlitsidõ veidembüs- ja paigakiili kõnõlajit ku ka vahtsõst ümbre asunuidõ kogokondõ. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Tuud vyidsõ joq egäüc esiq tetäq, aq vyidsõt minnäq kostkapandja mano, kiä sys raha vai määntsesegi meelehää iist sys heit` ni sobisi. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Tuud väega kavvõdahe kuuldu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud võidi üteldäq elokaaslasõ otsmisõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Tuud või jo egaüts arvataq, määne säält leib sai, ku rüki viid'e aita päädsetega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuud võituajamist oll nigu kabjaklõpin ynnõ käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud võrokeelist uudissõsaadõt saa kullõlda Vikerraadion 15. põimukuu pääväl kell 17.05. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Tuud võõdass väega häs’te vasta, andass nap’si, andass olt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ynnõ kaegui, koh lambasitaga uss om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ynnõ tiiä, et naistõrahvas ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tuud õks saa." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ööüd’siliseq pilksi, et kas sa öüd'sih ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud ül’ti meil, et kõik’ üt’s, kas mineq säid´se versta iih, vai säid´se versta takah, õga kõik’ saai Pühä-Maar’a jäl’gi pääl min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuud üteldeh tõmmas mõtlõmada miis pihlapuidsõ pulga iist, ja illos noorik, kia kunagi ilotusõst ja vanõmbast olõõs lännü - oll üte vooriga kaonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuud üte normaalsõ inemise käest nõuda um ülearvo hulga. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tuu edimene paistus siski kõgõ tähtsämb. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuu edimädse lindamisõ aig oll' üts tunn ja 48 minotit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gagarini_Juri
Tuu edimäne naane kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu eest tulõ papilõ massaq kolm jaq puul krooni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ei kao inne är, ku lõpõs tuu, et maa, mille pääl ma villä kasvata, ja maa, koh pääl tõnõ üts kõrd aastah haina niit, võrdsõ toetusõ saava. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tuu ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ei ole patt. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu ei olõ harilik asi, et üts nuur naanõ latsi, kodo, kooli ja tüü kõrvalt säändse suurõ kudamisõ hindäle kaala pääle võtt. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tuu ei olõ ju esihindäst sukugi halv mõtõ! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tuu ei olõ normaalnõ! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tuu ei olõ normaalnõ, et savvusannan suidsutõdut lihha müvvä ei saa. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu ei olõ sukugi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ei olõ vastus küsümüsele, a ku kiäki mullõ lehekuun krüsänteeme kink, sõs mul nakkas halv! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Tuu ei päseqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ei tasoq ärq,» ütleseq meheq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Tuu ei tähendä, et kõik aig piät määnegi trall ja paugutaminõ olõma. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tuu elli Härmä kivi (veski) pääl 30 aastakka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu enämb hellü kaq saa-as seeh tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu es lasõ haaval halvas minnä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Tuu es lasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu es miildüq Ütiskuningriigilõ ja USA kõrrald' Mosadeggi vastalidsõ riigipüürde (Opõrats'uun Ajax). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu es olõ ainumanõ pahandus, midä mõtsatsia seo kuu alostusõn Karilatsin talorahvamuusõumi man teivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuu es olõ üleski tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu es panõ haigõst tähelegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuu, et Eesti tõõnõ Vikipeediä uma nime ja sisu poolõst võrokeeline um, tähendä-äi siskiq, et tä väega kitsahe ja kinnitselt võrokeeline olõsiq. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tuu, et Jakob 1867. a. uma prooviaastaga 7. kuul lõpõtanuq oll' loeti tävvel mõõdol tasa tettüs tuuga, et tä 5 aastakka gümnaasiumioppajas oll' olnuq ja et kuulmeistris olõmist protestandi kerkon iks kõgõ parõmbas etteval'mistusviies kerkoopõtaja amõtilõ oll' peet. 12. märtekuu pääväl 1872 õnnist' konsistoriaalnõunik Willigerode A. H. tedä Tarto Maarja kerkon amõtihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu, et inglise keeleh om kats sõnna – “politics” ja “policy” ei tähendä viil toda, et eesti keeleh piässi sammamuudu olema. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Tuu, et meil om nii hulga vanauandi laulõ, juttõ ja muud teedäq, om suurõstõ teno Jakob Hurdalõ, kiä kutsõ vanavarra korjama hulga haritlaisi ja rahvast. http://wi.ee/voro/
Tuu, et meil um kats umakeelist Vikipeediät, um väega loomulik asi, ku mõtõldaq, et algusõst pääle um Eestih olnuq kats umma kiräkiilt – talliina ja tarto kiil. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tuu, et olõ-i kimmüst ei haldusreformin egä koolõn, süü inemiisi: sul väiku latsõ kasusõ, a ei tiiä, kas saat nä panda siin gümnaasiumilõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tuu, et poeem oll' kirotõt toskaana keelepruugin, avit' tuul keelpruugil saiaq itaalia kiräkeeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Tuu, et uman keelen võissi kerikut pitä, tundus parla esieräline, a 19. aastagasaal oll´ tuu jo tävveste harilik asi! http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Tuu evangeli tundsõ arq, et soo miq Al’aksei evangel’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuga ei saaq jo myyta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Tuuga jäivä kõik’ rahulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Tuuga kattõ hindäperi Poola riik ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Tuuga käveq talla pite linotamah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuga naas' pääle tõisi provintsõ ja territooriummõ manotulõk nink suurõmba sõltumatusõ saaminõ Ütiskuningriigest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Tuuga naas pääle üle-Eestiline kihlkunnapiire ärtähüstämine Eesti Rahva Muusõumi iistvidämisel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._mahlakuu_p%C3%A4iv
Tuuga neh tetti jälq otsaq tasatsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuuga oll vägimiis rahul, heit maaha ja noorsas pia sügavah unõh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tuuga om üten käünüq rangusõ suurõnõminõ analüüsin ja abstraktsusõ suurõnõminõ algõbran . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuuga pand' tä alossõ rikkalõ islamimaiõ matõmaatikatradits'oonilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuuga pelätäs, et kuul ` meistreq jääväq valla palga pääle üle minnen hoobis rahast ilma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Tuuga pes’s kooni valgõni, kooni naas üteh lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuugaq parandat timä paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tuuga saa-i laskõq lainõllõ!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/26.html
Tuuga saa inemine õks pügädä ja sinnäq olõ-i ministeeriumi lubat 1,1 lisamiljoniga ka suurt midägi tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tuuga saa päävä pandaq paika ütel viiel kallendriaastaga piiren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Tuuga syss tossutõdi ja an’ti leemekeist ka juvvaq, alostusõ-rüä viikeist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuga sõs praatsõmi egäsugutsit süüke ja pannkuukõ kah lõpus. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Tuuga tegeligult riik süü regionaalpoliitikat seestpuult. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tuuga tulõ uman tüün rehkendäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Tuuga tutvust' tä india-araabia arvõ õuruuplaisilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
Tuugi' matusõaid kasus haina sisse nii ku' kodotiigi hainatas. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuugi' suur külä, mia' oll katõ oro perve pääl ja koh oll eiski' kuul, om kokko kuionu', õnnõ mõnõst talost tulõ viil savvu. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuugiperäst aituma neile! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tuugiperäst viil tiidäs, õt om olõmah Setomaa, uma kodomaa. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Tuugõq üts oinas! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu haar'd' oma pää ja pan'd' jal vahtsõst otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu haarnu' väitse kõigen leiväga ja lännu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu hall miis lännü mehe mano ja küsinu mehe käest: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu hal’as kivi ja sarapuu puhm lask tuud jorro. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hand jäi tälle igävest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu haridusministri ütel' säändseq sõnaq, et "Vanakurat om miiq sõbõr ja ainugõnõ liitlanõ! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
- Tuu heitü [ehmus] ja kargas istu[kile] üles, ja peä satte [langes] tagasi! http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tuu herr ol’l tälle salasõbõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu herr vihasi väegaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu heräsi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu heräsi üles, kaes, Ivan Hatapoig siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuhhu orojärve lätt kats ujja. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuuhhu tallo jääs, koh õdag pääle tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hiirekene, tä lõigas’ leibä, an’d’ lihha, tek’k tuu hiirekene tälle kost vällä sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hiit' risti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hiit’ saia pinile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hiit’ tälle kivipoolõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuh ilmah kästäs küüdseq otsi takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu hind om terven euroliidun ütesugunõ.» Tuu tähendäs, et ku saak hää ja vilähind matal, saa viläkasvataja iks uma saagi iist sändse hinna, et tä kah’olõ ei jää. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Tuuh kipõltpuhkamisõ sängüh oll' kaltsuga katõt põhukott'. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Tuuh myttõh olõs´ rahvuspargil külh võimaluist, tä olõs´ vajalik ja huvitav. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuuh mõisah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuh mõttõh saa-ai öelda, õt laseme õnnõ nipsu ja probleeme ole-ei, a põhimõttelislet om tä ka rahaliseh mõttõh ootuse täütnü mi jaost. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Tuu hoiak, mis sis tekkü, tuu tegigi vaihõ sisse. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu hoit' ussõ õgva ja lasõ-õs ärq viriläs minnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu hommogu ku ai piibarit külä vahel, syss joq tiidseq, et lehmä vällä aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hoonõq ehitediq Kyrosõ aigo ja tuust aost saaniq ommaq roitõlõjaq tuud kaeman käünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tuu hopõn ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuh pudelikösöh oll` inne kripi vaksiin olnu. http://seto.ee/2013/11/kripp/
Tuu hynguga tull, ka nigu noqki traatõ pite synaq juuskvaq ja nigu naid luhilaivu veetäs üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu hää kotus elämises ei olõ muiduki vana kolhoosikeskusõ katõkõrdnõ paneelmaja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuu hüpe jäigi täl elo viimädses. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Tuu hüä asi oll´ kah, et sai kõik njooq vanaq taloq ja in´emiseq läbi käütüq, kiä tuudaigu viil elliq, a katsakümnendite keskel jo ar´q kattõvaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu-iist Eve sünnüpäävätordi omma uskmada korgõs aedu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/elu.htm
Tuu iist and’ Võro maavalitsus tälle timahavadsõ Kangro kirändüspreemiä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuu-iist käü Tartun asi ka üts`jagu tiidüslikumbalt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Tuu iist mass' Soomõ Kirändüse Selts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu iist mas’ti kolq ruublit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu iist olõ egä kõrd puul pangi kikkasiini saanu ja viimäne kõrd korssi karmanitävve naistõpunahaina üte raotu päält. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Tuu iist omma hää ja kimmä tüü müügieläjide vaktsiniirmine, vereproovi võtminõ ja süsti tegemine parasiite vasta. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tuu iist ostõti viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuiist rahamassu jal vanast es olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu iist saadõti tä Iraanist vällä, edimält Türkü, sõs Iraaki ja lõpos Prantsusmaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu iist sai Mozart õnnõ 800 forintit ja pidi kirotama õnnõ tandsuviise egaastagadsõ balli jaos Redoutensaalin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu iist tennä kõgõpäält Karu-poissi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kira.htm
Tuu iist teno esäle-imäle, kiä omma võrokõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
«Tuu iist tulõ tenolik olla ka kunagidsõlõ koolijuhilõ Partsi Elmarilõ ja timä naasõlõ Helgilõ: inemiisil om meeleh, et koolih oll’ hää olla.» http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Tuu iist tuudi jalq viina vai liikvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu iist võetas ker’koh küündlit ja pandas ümbre kirstu palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ikk mi ello: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/d/3.html
Tuu iks koton alost’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Tuu illos’ tüt’rik sais’ jär’ve veereh ja tul’l üt’s valgõ hobõsõga sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ilmu katõn köüten kümneaastadsõ vaihõga (1605 ja 1615) Hispaania kuldaol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Don_Quijote
Tuu imä jagi kyik vara arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu imä läts arq tuuhu riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu imä püüdse timmä jalq ar hukata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu inemine kõlbas vanast ker’kohegi minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu inemine massa-as syss enämb nii mihimidägi.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu inemist pitsitäs, lehmi, hobõsit kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu iraani islam üten sufismiga liiku edesi Türkü, Ottomani impeeriummi ja Indiahe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu jagamne, tuu oll tõõnõkõrd nigu määne pido. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jahipedämise ärlõpemine tule tuust kah, et ole ei inämb kongi jahti pitä – singali ja tamili omma mõtsa maaha ragonu ja nurmes tennü ja viimätse alalejäänu mõtsa omma kaitse ala võetu. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuu jal küsse, kohes läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalqki jäi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq ol'l raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq pallõs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq pallõs vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq pidi pallõma, pan’d viina ja lepüt’i arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jalq ütel, et ooda, ooda väümiispoig, kül sa saat ütskord pliiniravva pääl arq küdsetüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jal sai suurõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jaos et Kangro rahumiilne hallikasvalgõ hopõn Tiiu näid nii talvõl nilbõga ku suvõl ruusatii pääl vitä saasi, piät hobõsõ kabjol ravva all olõma. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Tuujaos, et arvo saia, määne vaih om savvusanna ja mõnõ muu sanna vaihõl, tulõ iks esi savvusannan är kävvü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Tuujaos, et inemise maalõ tulnu, pidänü mõttõlaadi muutma. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tuu jaos, et ka noorõmba uma keele vasta huvvi nakkasi tundma, om vaia midägi tetä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Tuu jaos, et nätäq vai kuuldaq, miä muial sünnüs vai midä tõõsõq üteldäq tahtvaq, ommaq vällä märgitüq telehvon , raadio , televis'uun ja internet . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuu jaos hiidetäs vürhvli peost lavva pääle ja kaias mito täppi (silmä) om pääle poolõ jäänüq taho pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BCrhvli
Tuu jaos lähendedäs kerrä hulga pürämiidega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Tuu jaos lüüdi üts pulk maa sisse, kohes pääle panti rõiva', üts köüdeti jalgapiteh nööriga pulga külge, tuu pidi sis noid rõivit kaitsma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuu jaos mõtõl tä vällä keerotamismassina, minka sai lambasooliga traadi pääle keerota ja nii saadul viiolikeelel olï peenemb ja parõmb kõla ku Itaaliast ostõtuil viiolikiilil. http://www.purilend.ee/node/5535
Tuu jaos oll' anomaga piim vai vesi mõhe kõrvalõ kergo pääle pantoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuu jaos ommaq vällä märgitüq mitmõq mõõdovõtmisõ moodoq ja peetäs võigõluisi, nt. spordivõigõluisi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuujaos omma väikese, katõ leeväpätsi suurudsõ imätaru. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
Tuu jaos om pall'o sõto maaha peet ja mõnda peetäs viil täämbäpäivigi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuu jaos om plaanin luvva keelenõvvokogo, kiä nakkas tuu as’aga tüüle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Tuujaos om saadõt ilmaruumi laivo, midä juhtvaq inemiseq vai robodiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumiuurmin%C3%B5
Tuujaos om seo vahtsõnõ rubriik «Savvusann». http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuu jaos om vaija api: http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Tuu jaos tarvitas tä energiät, midä saasõ valgusõst ( fotosüntees ) vai (harvõmb) aadomidõ ümbreistmisõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanigaluuja
Tuu jaos tarvitas tä kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuu jaos tarvitõdas kirja - kirätähti ja kirävaihõmärke . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kirotamin%C3%B5
Tuu jaos tetäs tarka tüüd väega pall'osin harõn - puutriteknikan , loogikan , aiu uurmisõn, semiootikan jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Tuujaos tii' ülekannõ' niimuudu: http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=53
Tuujaos trükütäs parõmba tüü paprõ pääle ja pandas Uma Lehe vaihõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuujaos tulõ hinnäst kirja panda’ (tel 510 3720, ylo@mooste.ee , Ülo Needo). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Tuujaos tulõ vikihte uma nimega sisse minnäq ja sis päälehe üleväst veerest valliq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Tuu jaos tulõ õnnõ klõpsadaq nuppi "Toimõndaq"! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Tuu jaos võidas tõisi maid vallutaq vai luvvaq hindäle koloonijit vai protektoraatõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Imperialism
Tuu jaos, õt maapalotust tetä, om vaia kõrralist kütmismatõrjaali – kõgõ parõmba omma tuu jaos kuiva pedäjäkuku ja kuusõossa. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Tuujaos, õt savianoma maapalotusõl ka terves jääsi, om savi vuulmisõ man õnnõ üts reegli – annom piät olõma höörik ja ütest tüküst tett. http://www.kylauudis.ee/tag/savipoletus/
Tuu joht olõi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jo meile tähendäs, et Pühä-Maar’ja kihä om ka jummal’ võtnu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu joq hõigas' säält: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu joq kõ võidukamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu joud' Võrro sinnäq, kohe ildampa staadion tetti Roosisaarõ vastan Tamula järve viirde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu jo väega vihaga kisõndas: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu juhtu 1. lehekuu pääväl 2004. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu jutt, et eestikiilne lugõja tekstist arvo ei saa, olõ õi õigõ. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Tuu juurõtus poodõtas tõõsõ leeväkohetusõ panmise aigo leeväkohetusõ sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuu juusk jänes vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jäi alalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jäi egal napukatussõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu jäigi kaugõst sin’näq korjama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jäigi peräst Soomõ sõaväeohvitseris, käve tan Eestin avitaman õnnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu jälle, et ei saa, mul palla jala, aga tuu tagasitullen saapa ja müts üten. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Tuu jälq otsõst vitsaga kinniq jaq valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu järve nimi oll Suurjärv. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Tuu jär’v om nii süä, ku poolitäüs’ langa las’ti jär’ve, syss saa-as viil peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jäti ullilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jät’t hobõsõ saisma, vei Krystusõ tuu teeharo pääle, kohe tä küs’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jät’t rahu timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jääs joq igävätses patus tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jääs kerikoh papilõ pingi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jääs papilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu jõi suurõ kroositävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaari päälmäne viir om verrev ja sisemäne lilla . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
“Tuu, kae noq, et Mihkal Mihhalavits õks esi om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tuu kaes, et jär’ge jo tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaes: kutsutas sedämaid kuniga mano ja kiräl om kuniga käsi 22 all. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu kah kinni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Tuu kah läts, tuu poiskõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kah viil! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulkerg.htm
Tuu ka hüä meelegaq mõtsa pite tõisi kokko ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ka kar'as' üles, mõõgatupõga nuhõl' nuid kampanjit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kakuti purus kyik tükä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ka kut’s hin’dä poolõ, an’d viina ja sapuskat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ka las’k jal mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kandi kokkoostja mass mustiga iist 2.50 eurot. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tuu kandi seto' pruumva' õks ütegi voori aastagah, ku kuigi tervüs ja rahapung lupa, ummi kodonurmi pääl kjavvu' ja säält joudu saia', õt edesi ellä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuu ka niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kannõld mängmä, nigu liin kyik lahes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ka näi arq, et Imäjyy pääl sild vaiu sis’se, inemiseq kyik’ vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ka pand rogosi sisse ja pan’d’ arq aho taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kapumehe läve alt võtkõq kivi üles, sääl kyik liina võtmõq all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaputa! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq joi ja jäi purjo, sinnä hüvvä miilt pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq jät’t tutvide ja sugulastõga jumalaga, ku nakas minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq ku ilmah elli, piimä möi, kõõ ol’l vesi seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq kuningapoja põlviniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq kärsi-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq küsü-üs, kos maq tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq ol'l Krystus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq om hindä yndsas passatanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq om tähes, et minek om joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq pallõl’ nii jumalat, nigu sai mastõr timä nimele Pihkva taadõ soo pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq sei arq kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq tap’p säält maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq tulõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq vaija arq tuvvaq, syss maq päse näide käest arq priis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq vanakuri võtt ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaq väegä ik’k, nigu nõrku, es püsü jalgu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu karas’ sanna ar sin’näq lämmähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kargas üte mättä pääle ja tõõsõ mättä pääle, külm ja likõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu karp võtt’ katõ mehe õngõ (edimält niildse üte söödä alla ja sõs tõõsõ). http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Tuu ka sai sinnä mehe poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kass sai tütrikust pääle tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kaupmehe läve alt võtkõq kivi üles, niq tulõ vett, hot’ upudaq liin arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kedä ristitäs tulõ allapoolõ painutõt pääga ja nägo allapoolõ üleni vette kasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tuu keeleti joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu keerotas ilosidõ mõtso vaihõl ja rongisõit sääl võtt aigo 30-45 minotit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Tuu, kellel kuurõiva man ommaq, tuu ei tohe tõõsõl pääd otsi, muido lätt pää raiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kelle opmisõ omma vanõmba kinni masnu, saa teno rahalõ kergehe koolist läbi ni kipõstõ korgõmba kotusõ ja hää palga pääle. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Tuu, kelle poolõ tä tull’, ei taha pinni. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tuu kellätorn oll väega korgõ ja repiq vingõr-vangõr kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ker’koh käüjä võt’t hendäle sõõru päält kepikese kaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kes an’d’ saapaq, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kest' umbõs 1545-1648. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vastareformats%27uun
Tuu, kes temmä takah ai liivaga, tuu ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kes üle lätt, rapsahutkuq sisse, niq tuu jääs purdõst, a timä päses arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ke ärä nõid hobõsõ, tuu jäi tuud hubõst jürämä, niika ku saja tagasi tul'l. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tuu kidsihain tähendä-äi' muud, ku õt arvatas hainaga vasta rägisteh haigusõst vallalõ saia. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Tuu kimmäs hind oll’ kõvastõ alla turuhinna, Eestist viidi tohutu vili vällä ja mi piämi no nakkama tuud sisse ostma. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Tuu kirotagõq rikka mehe hüä peritsejäs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tuu kirotagõq soelõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kirst om ar pühendet ja kõvastõ kinni pant. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu kirvõ vei kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kirätüü võtt´ iist Ilvesse Aapo esiq niisamatõ räpinäkõnõ. http://www.vildeteater.ee/?page_id=539
Tuu kitt vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kivi viil parhillaki Satserinna keriku man, leeväpätsi suurunõ, seest tühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kiä havva kaib, alostas lapjuga ruttu mulda ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kiä kodo lät’s, võt’t jal tuu märgu, et las’k naas’el sään’dse piiragu küt’säq, nigu veleq sööväq ynnõ, koolõsõ ar mõlõbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kiä kuuri sei, tuu sai viil hyndsamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kiä noid taht uuriq, või lukõq Karl Pajusalu puult kokko pantut nimekirjä lõunaeesti murdidõ kottalõ raamatust Tartu Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringute keskuse aastaraamat I. Tartu, 2002. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Tuu kiä soendus oll, jõua-as minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu, kiä tul'l perrä, tuu ütles sepäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kodolehe pääl saa egä Eesti perretohtri tüüd hinnada ja vana Võromaa perretohtriist om Krista saanu parhilla kõgõ inämb punktõ. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Tuu kodolehe pääl saa ka umma raamatut müvvä ja tellidü raamadu saat firma postiga kodo. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Tuu kohe imä oll mehele lännü, tuu poig tahtsõ timmä arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kohend tuld ja kai hobõsidõ perrä ja et kah soe' hobõsid murdma ei tulõs. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuu kohtuluu perrä om keskkunnaõigust luuduskaitsjidõ jaos kerembäs tettü. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
“Tuu kolmas kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kolmõ syna iist an’d’ arq kolq tekki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kooliasi ei olõ kah õigõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Tuu kosilanõ mähke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kotsilõ, kuis Vikipeediät pruukiq ja timä tävvendämises ja parandamisõs üten tüütäq, võit lukõq artiklist Lühkü pruukmisoppus vai pikembält eestikeelidse vai inglüsekeelidse abilehe päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Tuu kottalõ om kats´ arvamist. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu kottalõ om mul sääne näütüs. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Tuu kotusõ künnähtü ka arq kaema, kohe Okse (vennanaine) saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kraamiga, mis elämisest egä päiv üle jääs ja sõs suurõ raha iist kohegi silmä alt är veetäs. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
"Tuu kraam, ma' lasõ sullõ tetä, sis olõ-õi sul vaia sukugi mullõ massa'." http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tuu, kua mõtsa läts, kaes, et taplõsõq niidü pääl katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuhja mano naksiq söömä käümä ei tiiä kes. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kui hinnäst näütäs kas tütrikuh vai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuis esiq ilmah elli? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kujon�s hind� ja kaaslaisi proovil�pan�kist. http://www.naiskodukaitse.ee/1868.htm
Tuu ku kodo tulõ, syss häädkiq olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu kulutas kivve ja tekütäs lisaainõt jahu mano.» http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tuu ku läts müüdä aida, syss kõõ ragi aiavitsu katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kunigas om jo kolssada aastakka tagasi arq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuninga naane pan’d’ esi ihi sisse, niipal’lo, ku mokaq külge putahut, piät maah olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuningas ei tohi keeldä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuningas kaes, kuis noq ta nii torrõ liin sai nii äkki mere taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuningas ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ku olõ-õs Troovor! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ku persega lei L’ooskalõ, lei poolõni jalalabani vasõ põhja sisse L’ooskat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuri nakas joq tälle vaidlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kurivaim vaivas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kutsutas vaivaja vaim. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu kutsuti Jarmak. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kut’s kaq esä leeväsoolalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kut’s kaq poissi esä poolõ leeväsoolalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuuld, et jalq tulõ joq, hiit’ liivaterä maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kuuld, et järeh tulõ, hiit’ veepisu maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ku viil kar’ah käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ku viit majja, syss saa kuningatütär terves. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kygõ man lätsimi tüllü kah. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu kyik om probleem esiki Tal`nan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Tuu kykõ edimäne, kuva alost jutu, tuu kinke saapaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käest küsseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kägo linnas’ kängsepä katusõ otsa ja kuuksõ sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käis lambapügamise kohta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Tuu käis pääle, kes es saa, tuu naese viha käip. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu käsnü inne uibo otsa panna. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu käsnüq inne uibo otsa panna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tuu käs’k tohtre hauda aiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käs’k’ esäl vaesõqlatsõq mõtsa viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käve eesti talomihe mõistusõ vasta - ütskõrd saavaq umõhtõgiq nuuq mõisa sahvriq kah tühäs, minkast mi sõs elämä nakkamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu käve katlah arq, sai poiss nigu tütrikkiq, väegaq ilosast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käve säl’ägaq, kor’as’ kohe tallo, säält viidi täl’le arq ku Pet’serehe min’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käve ynnõ sään’dsit praasnikka pit’e, - jaanipäävä Miik’seh ja Sat’serinnah päät’nitsal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu käügin avast' Putorani platoo ni oll' edimäne Taimõri puulsaarõ , Põh'a-Tsiberi madaligu , Amuuri-Zei tasandigu , Stanovoi aheligu ja Ohhoota mere lõunarannigu uurja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Tuu käügin kukutõdiq Prantsusmaal kuningavõim ja kaotõdiq ärq feodaalkõrd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Prantsus%C3%B5_riigip%C3%B6%C3%B6req
Tuu käügin päses vallalõ lämmi , valgus ja mitmõsugumadsõq ollusõq , niguq näütüses hüdsäsnikdioksiid ja vesi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Tuu käügin ütel Ungari aotidsõlt vallalõ Varssavi Paktist ja pääministre Nagy Imre tekk' tagasi mitmõparteisüstemi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu käü niimuudu, et sulatat 70–100g võidu, sõs vispeldät sinnä sisse 1 dl tsukõrd ja 4 munna. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Tuu käüse ümbre Põhjanagla. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Tuu kõik tulõ meile küll välästpuult, suurõst maailmapoliitikast. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Tuu kõ juus’k eeh, et kas’ah kost lätt, kas’ah kost lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kõ kullõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kõ käü, nigu õks halvastõ olõsi inemisel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuukõne kai, et rõivas viil putmada, ja juusk küüste ja ambidega 32 mamselide külge. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tuukõnõ säält tarõst väl’lä ja tõsõ talo poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuukõrd oll' joudõ vahekõrd sääne: umbõs 1600 eestläst oll' mobiliseerit, noist umbõs 1200 oll' sõaliini pääl, tõõsõq olliq staapõ ümbre ja tagalateenistüsen, ja verrev vägi, miä sisse tungõ, oll' 11 000 miist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu kõrrald’ Kveeni instituut, miä om väega Võro instituudi muudu, õnnõ et näide uma om mi umast pall’o noorõmb. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Tuukõrra ol’liq Vin’ne rik’i**** pääle väega vyyra syaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu kõrval oll' timä süämeas'as rahva vanavara uurminõ, kõrraldaminõ ja trükmises ettevalmistaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu kõrval om Ungari edimädse kuninga Istváni ratsamonument ja tuu takan om Kalamehe Bastion, kost om illos' kaiaq kõgõ liina pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tuu köüdeti jälq sagaridõ külge kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu köüdeti viil otsõst vitsaga roovigu külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu küdsäs niikavva ärq, ku leib ahjo saa pantos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuu külest lõõganu egalõ soelõ väikese tükükese ja annu mehele kah ja ütelnü esi: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu küündleotsakõnõ ja hiusõkõsõ võetas vii päält, pitsähütäs kokko ja pandas keriku saina pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul' sääne muud, õt sis süüde, hot' tahane-es. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tuul Ivan Hatapojal miil haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aastagal jäi vabas Äksi kerkoopõtaja kotus, kohe Jakob sõs kandidiirse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuul aastagal kirot' tä pall'o muusigat, säälhulgan mõnõq tüüq, midä timä ummist kõgõ inämb imehteldäs: oopõr " Võloflüüt ", perämäne klavõrikontsert, klarnõtikontsert, perämäne kiilpillikvintett (Es-duur), motett "Ave verum corpus" ja lõpõtamaldaq jäänüq "Reekviem". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
«Tuul aastal, ku viläsaak om hää, ost PRIA villä kokko «sekkumishinnaga»,» seletäs Maris Sarv-Kaasik PRIAst. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Tuulaiga es mõistaki arvada, et midägi muud või olla. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tuulaiga tüümeheq kaq tarõh istõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aigo oll liinah nigu nälg. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aigu mine, ku tulõvaq naistõrahvaq vällä ja su naane ei olõ viil sääl, käkiq sanna aho taadõ hindä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aigu myni naistõrahvist, myni ainu-umanõ, ikk kaq syno kirstu pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aigu võeti sõtta kolmõstkümnest aastakast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lam’pkõnõ om hüä korgõh, kuis ma tsuska sin’nä sõrmõq sis’se, et kyik’ rahvas näge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul aol es olõq Piusa niidüq viil nii haina sisse kasunuq ku nüüd, siis silmssimiq taimi ja puid. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuul aol (kooni Edimädse ilmasõani) läts' Budapest jälq häste edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tuul aol, ku Johan Hirmsa kunigas ol'l, ol´l Petsere mastõra asõmõl üts väikene tsässonakõnõ ja mõisa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuul aol kui mi uutsõmi umma kõrda lavale minekus, tandsõmi mi uma pundiga egasugutsit muid tantsõ nagu „Kes aias“, „Lapaduu“, „Puntratants“ ja tõsõ vana hää lastõtandsu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuul aol, ku ta tulõ ja naha sinna viskas, sis kõrvas nahk är'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuul aol liiguti religioonikesksilt väärtüisilt inemisekeskse maailmapildi suunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Renessanss
Tuul aol pidi ega Cambridge'i vai Oxfordi prohvesri olõma ordineerit anglikaani priistre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tuul aol [sel ajal] tõmmas keisri lipu üles, et Luu-Ivvanit ärr tappa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tuul aol – talvõl – om kõik maa täüs leinä ja kurbust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Tuul aol tekk' Mozart pikki reise, et umma varra suurõndaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuul aol vaiht' Duillier mitmit kirjo Leibniziga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tuul aol valits' kokko umbõs 20 dünastiat, noist 4-5 pärsläisi umma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuul aol või ollaq ka vananaistõsuvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/suk2dex.htm
Tuula puult tukõv jutt: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_22.html
Tuu lask` juttõ perrä viil Rüütli pildi pihta kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Tuu lasknu rahakeldre usse 50 vallale 51 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu lask õigõ hoolõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lasti sõs vallalõ, kuq tarõ tossu täüs oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu lasõ-õs kosõl k'aprä kisku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu las’k jalq ussõ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu las’k tuu tsässona lak’ka pessä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lats, kis iih um, küsüs: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuu lats oll joq poolõ aastakka ristmäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu latsõ imä kuuli mõtsa arq, läts marju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuula tullu andmahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Tuula tütrel torrõ q jutu q . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Tuu laul. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu laul ol’l näil üt’s joro, olõõs maakeeli joht*. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu laulu pääle lubas ta seolõ maalõ mere viirde tulla ja meid niisama säläga umma kodo tagasi viiä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tuu laulu seen elläv Võro liina poodiherrä Tiganiku Adam (1854–1932) oll’ umal aol väega teküs miis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Tuu laut üten küünüga palli kunagi paarkümmend aastat tagasi, ehitedi vahtsõst üles, a arvada oll’ hoonõ iks nõrk ja no sattõ kokko kõgõ tävvega,» kõnõlõs Kasearu Vello. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Tuu lei kloppi katusõ pääle, koput' määntse lavvakõsõga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ei leibä olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulest tuba Võnnu SÕUDKEM, KÄE, SÕUDKEM, JALA, sõudkem sinnä saarõ pääle, kohe san’t oll’ sanna tennü, vaene mees oll’ varjo lännü. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Tuulgiq sõtta syna viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu liikmisõ ütes tähtsämbäs sündmüses sai iraani rahvuseeposõ "Šahname" (pärsiä keelen: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu liina nimi tähendäs roodsi keelen kah koskõ. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Tuul ilosaq sulõq ja vereväq kapudaq jalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulispää vai tromb vai tornaado om väiko läbimõõdoga, a väega tukõv õhupüürüs, mink keskel om õhurõhk pall'o vähämb normaalsõst rõhust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuulisp%C3%A4%C3%A4
Tuu lit’s hanna mulku, kooni vesi arq alasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul jäi üts tütrekene kaq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul jälle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Tuul järvel um nüüd nimi Pikkjärv. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Tuul kannul lõika tiba maaha ja hiidä rist pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul kaq ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul kaq sai lats. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul kaq vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul kasvi viil hand taadõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuul katsikmonarkial oll' kats pääliina: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tuul kunigal kõõ väega süä, et jovvai ar võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul kuningatütrel om joq pal’lo rahvast arq süüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul käs’k’ õks midä süvväq kaq hiitäq, et muido jääs kõhnast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul *6 lambal oll *7 ega aesta kats poiga ja üte vei *8 susi ega kõrd är. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Tuul lei jo sil’mäki sin’tsest, nii an’d kõrvu pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ol'l tett pal'lo pühäpäävä tööd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll' tu kats akõnd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuul olle palgas egä hobõsõ päält mõõt rüki, päts leibä ja 10 kopkat raha. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuul oll kuningatütre räti poolõga käsi kinni mähit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll minijä pääle süä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll nuur naane, Liine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll olnu väega tuust paha, et kuis kyik läts käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll rahha joq pallo riisut arq ja varastõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll syss muidogi palk kallimb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll sõrmus jäänü paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul oll tokk käeh, kis lask hinnast tokiga pututa, tuu pidi sinnä asõmõlõ tulõma. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuul oll`vähäkese nigu putas man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Tuul ol’l joq sälg kyik veritses nühit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ol’l min’ni rassõjalalinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ol’l savikivi vabrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul om jal tuu säädüs, et olgõq tütrik vai pois’s - paaarirahvas küt’säq ei võiq, läs’k kül võidsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ommaq liinaõigusõ aastagast 1582, sääl eläs päält 100 000 inemise ja tä om Lätin suurusõ poolõst tõnõ liin. 35 000 elänikuga Rēzekne liina kutsutas sakõstõ "Latgale süämes", tuuperäst et tä om Latgale keskel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Tuul om minu hiussit sasinu. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_14_laul.php
Tuul om päälpuul must kuur, ko tuu ar' koorit, tulõ alt kõllanõ kuur vällä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Tuul om sääne vanaesä, kes hyngu pite lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul om uss tii pääle ja hingliq ja rist om katusõ otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul om õhu liikminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuul
Tuu loosung om võlss: noorõ, tulkõ maalõ! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuulovah olliq sääntseq koiraq meheq, nuu tüke tõõnõkõrd jagamalda mõtsast ka võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulova ja Palo meheq tulliq kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulova ja Palo ommaq Sergast’ tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“ Tuul paabal om kõvõmb pää, ku mynõl mehel.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul puhk hariligult õdagu puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Tuul puhul pandas vana kooli lähükeiste kivi kooli mälestüses. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tuul pääval avaldõdi Talliinan "Manifest kõigilõ Eestimaa rahvilõ", kon kuulutõdi vällä hindäperi ja demokraatlinõ Eesti Vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_Vabariigi_aastagap%C3%A4iv
Tuul pääväl ei istutada kapstit. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Tuul pääväl ku hää ilm, syss saa hää kevväi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul pääväl kuulutõdiq ammõtlidsõlt vällä, et om luud vahtsõnõ juudi riik , sääl, kon oll' olnuq Palestiina Briti mandaat ja kon kunagi olliq olnuq Iisraeli ja Juudi Kuningriik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iisraeli_riigi_v%C3%A4ll%C3%A4kuulutamin%C3%B5
Tuul pääväl kävevä kolhoosimeheq Palo pääl mytsa lyikamah niq olliva ligi tiid ossõ palotanoq. http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Tuul pääväl oll Maarjal sünnüpäiv, mia' jääs elost aost miilde. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuul pääväl olliva meil ka edimidsõ kaotusõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuul pääväl om kerge kävvü, ja tõbitsit om kaq terves saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul pääväl ristitäs ker'koh vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul pääväl vaija joq tsiaruhi arq kummalõ käändä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul pääväl vei synnikut, ku lats kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul rohkõmb ku tuul. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Tuul samal pääväl tuudi me küllä kolq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul segähüsel või olla mitu põhjust. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuul synal olõi määnestki tähtsüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul süä väega täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul toosõ, vesi veese. http://www.setomaa.ee/
Tuul tsial oll’ vast noho…» muheli Reet. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Tuu l�ts k�ll niguq ettekuulutus. http://www.sirp.ee/archive/2001/02.02.01/Kirjand/kirjand1-3.html
Tuul tugõva jutuga. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Tuul tulõ mehe päält, lätt õkva mõtsa – no susi ei tulõ ju vällä! http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Tuul tütrel oll Paraskovja nimi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu luba om no käen. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu lugi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lugu juhtu nii pallu aastid tagasi, et kes tuud iks nii täpsele inämb mäletäs. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Tuu lugu oll. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuulutemise man tetti väike tuulutemise luuake sihantstest kõrtest, kun pää veel otsan om, tühja pää mudiki, kust terä vällä oma rabat. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Tuu luudi 1477. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuu luudi 1. mahlakuu pääväl 1999. a. Inne tuud oll' tuu maa Põh'aõdagu territooriummõ osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Tuu luudi 8. põimukuu pääväl 1967 Indoneesiä , Malaisia , Filipiine , Singapuri ja Tai puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5hummogu-Aasia_Mai%C3%B5_Assots%27ats%27uun
Tuul vei olõq lak'k'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul velel oll püss ka üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul viis mõtsa. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Tuul väega hää kül. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ynnõ käü nigu mürises möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul´ jäigi viil tüühe: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Tuu läbi ei saaq söögiq mitte ütsindä magusambas, õnnõ ka kergembäs siiti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BC%C3%BCk
Tuuläbi liiguvaq luuq jakust kergembäst, nii kui ka vankriq , uuriq ehk massina rattaq sõs õnnõgi kergehe käüväq, kui nääq rasva ehk õliga võietu ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Tuu läbi piät luu, kink külen muskli ots om, kuigi viisi hindä liigutama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muskli
Tuuläbi saa üteliisi nahk ka kinnitetüs ja külmä vasta karastõtus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Tuuläbi võimiq viil inämb helülainit kõrva juhataq, miä hääle suurõmbas ja selgembäs tege. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuuldmin%C3%B5
Tuu läits iki kurjä poole, ol'li kurja poole ütelus, mia kurja sõnaga ütli. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu läpähtü jauhhõgaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts' õnnõs teno katõ Tai, tuul aol Siiami kuninga Mongkuti (1851–1868) ja Chulalongkorni (1868–1910) ettenägeligulõ ja targalõ välispoliitikalõ 19. aastagasaa lõpun ja 20. aastagasaa alostusõn, kuiki Tai kaot' sis osa ummi maid Prantsusõ Indohiinalõ ja Suurbritannialõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tuu läts, ai timä ülest, küsse et vyyra riigi vägimees tulõ, kes meist tälle vasta lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts kodo ja ütel’ vanalõ-esäle, et ma sai täämbä väega naarda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts kooli ja ütel kokalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts lauta, võt’t kats härgä maaha, pan’d’ kattõ patta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts, lei vyyra riigi vägimehe maaha, võt’t pää mõõga otsa, tõi tulõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts, läts, jalq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
< Tuu läts meile kõigilõ väega süämelõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuu läts poisilõ mano, ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu läts puruunigu otsa ja sääl kõõ hauk’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lätt hobõsõ mano ja ikk nigu nõrgus ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lätt uustõ, sääl Pühä-Maar’a kojolaud pant liiva saina pääle üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lätt uustõ, sääl püha Maar'a kojolaud pant liivasaina pääle üles. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu lät’lane üt’el’, et kost mullõ ka maad saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lät’s ni pernaan’e an’d kat’s leeväkeist, et annaq kinkõlõ, vai süüq esiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lät’s pallust pidämä karju pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lät’s peräh sin’näq nimevõtmise paika, a Ul’jaana Teevuska lät’s iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lät’s san’di kumbõl tõi arq torbagaq, vei noidõ sõpru kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lääki-is jagamise ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulõ an’ti kül väega pal’lo. raha ni kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul õks kuivi hius innembä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulõmaalõ truudust vandsõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tuu lõppi preislaisi võidoga ja ütidse S'aksamaa luumisõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5-Preisi_s%C3%B5da
Tuulõpöörätüsegaq vei arq kuningatütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulõpöörätüs kak’k arq katusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuulõ sai pallo leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu lõvi piimä, vaest ma syss ar sütü, ma olõ haigõ väegä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuul ütel *5 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Tuul üül johtu kuningapoig uma syjaväega sinnä kortinna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu maa jaeti ildampa katõs Briti koloonias, Ülemb-Kanadas ja Alamb-Kanadas, nikaniq ku 1841. a. nääq jälq ütte lätsiq Kanada Provindsis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Tuu maa kuulu Hummogu-Frangi riigi , edimädse Bulgaaria riigi ja Suur-Määrimaa ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu magasi nigu norisi ynnõ, usskiq peräni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuumalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/23.html
Tuu man lubasi abis olla ka üts kõva süüjä – Urvastõ kirämiis Contra. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Tuu man oll' synaraamadu kokkopandjalõ kygõ suurõmbas abilidsõs timä ülikoolioppaja ja juhtja Pajusalu Karl. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tuu man ommaq pall'oq võro keele sõnaq lähkümbäq soomõ ku eesti keelele: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tuu mano tetti nii poissõ- ku miihikuur. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tuu mant joud' tä tervide arvõ jagonõmisõ uurmisõ mano, ja tuust oll' juttu ka timä kirävaihtusõn tuu ao matõmaatikidõga alatõn 1636. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu mass 90 000 eurot, PRIA mass tuust puul. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu mass, ja mitte veidü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu mastõra inemiseq peräst teiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mas’s kolq ruublit ar pap’ilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mehega sai väega rassõ elo täl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu meisterd’ Tartese Heino. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Tuu me saja oll soendusõst last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuum häpü tundmahe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_27.html
Tuu, midä harva näet ja viil harvõmbadõ saat, paistus õks hää. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tuu miis, kes meil omgi, om parhilla kaotsin jälki. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tuu miis, kiä vanakurjaga hädah olli, oll peris Missö valla miis, Tanno Kukk Siksälä küläst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tuu miis läts tõõsõ riigi maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu miis, mis kaupmiis oll, tuu oll hundis muudetu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu miis om väärt muiduki pikembät kirätükkü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tuu miis sai suurõ tasu tolle iist kaupmehe käest. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu miis trehvänü' liinä minemä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu miis ütel, et rahha olõi seo läve pääl, tuu om sääl edese. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tuu minnu väega huvitas! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tuu, mis kõlbas lihtside, ei kõlba keeroliidsi asjo seletämises. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tuu, mis süäme pääl om, mängimi ette. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Tuu, miä om mustlaisi man kõgõ avvo seeh olnuq, om näide muusiga: lauluq ni tandsuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Tuumkerigu kõrval õdagu puul om Gustavianum - ülikooli vana päähoonõq, miä ehitediq 1625 ja miä oll' päähuunõs pia 19. aastagasaa lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuum kosõ, Tuul tull´. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_19.html
Tuu moment tarvitõdigi ärq 24. radokuu pääväl ja Eesti kuulutõdi hindäperi riigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu momment, ku nä säält pagõma saava, ei olõ näil jo midägi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Tuu mud'ogi es olõq inämp eestläisi huvvõn, agaq miiq varustajaq olliq tuukõrd ingläseq ja prantslasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu muidoge tulõ vällä ja pääse tsüüri kotusõ mano. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3258
Tuu mu kar’akõnõ takah tän’täs, et viiäs arq miq juutjakõnõ-süütjäkene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mu kast kadastikku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mu kirst kivestikku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mu kirst kivestikku, tuu mu naist kadastikku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tuu mullõ kats karbitäüt pähkmit!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mullõ midägi süüki, syss ma võta rammu, olõ pehmemb süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mullõ russagu piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mullõ soe piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mullõ soe piimä kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mullõ umbõlõ miildü! http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Tuu mu pujapuja telek, tohe-i tuud är anda! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
- “Tuu muq väümiis pess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mustjamb veri juusk sõs verisuuni läbi, miä toda lajembas lääväq, midä inämb nimäq süämele ligimbäle joudvaq, tagasi hääpoolitsõhõ süämekambrehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Tuu must sõrm om „tsudsu“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Tuu mut’it takahtulõjaq arq ja timä päs’si arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu muud om väega kulukas ja nuu veini omma neli kõrda kallimba ku hariligu veini. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuumuudu saivaq jal kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mu urn uikna, perse paukna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu myni võrksamb miis, kiä oll nii priitsemb ka, võtt ynnõ hindäle, et ma käü, vahiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mynõkõrra küsüs väega kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu myytmisõ massõ joba sys kinniq Vinne kroonu, kellel es olõq vaia niipall`o maakerä ümbremyytu teedäq, ku keisririigi piiriveerest täpset kaarti tetäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Tuu mägi om Vanari talu maa pääl. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Tuu mänge vialda ja hää meelega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu män’tliga tek’k’ timä kõõsugumaidsi imeteka, miä tahtsõ, tuud sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu märke jalq, et kos timmä saanu jalq arq häötä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu märk näütäs, et tego om hää söögikraamiga, miä om Vanal Võromaal kasvatõt vai tuust kasvatõdust edesi söögis tettü. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Tuu märä kääd sjalt lä¥i tuust vajovast ja jäi sinnäs¦`sišse. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Tuu märä naas’ väega pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mär’ke as’a arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõisa ol'l halvu perält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõista-as vett panda, es paija kaq vallalõ laska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõist õigusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõos mullõ nii häste: alandas vererõhku ja võtt päähalu kah är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuu mõrsja oll kotoh väega pahanu kyik aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõrsja oll kotoh väega pahanu 100 kõik aig. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tuu mõrtsukas te arqki niil'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu mõtlõminõ om vast viil Vinne aost peri. http://www.teeme2008.ee/?op=body&id=74&art=81
Tuu mõttõga kõrraldõdigi võro keele nädälil (7.-11. märdikuud) edimäst kõrda võrokeelitside juttõ lugõmisõ võigõlus koolilatsilõ. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Tuu mõtõlnu kah võtta a susi tulnu üten. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuu mõt’s ol’l nel’li versta pik’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane kirot’ kir’ä, et ilma Jumala synalda ei saa kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane naas' timä vamõmbitega elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane ol'l' Vaartsest, et(i)määne. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Tuu naane om noq joq arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane tap’p pulli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane väegaq pallõl’ Jumalat Migula iist jaq provva iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane õks libistäs ümbre, et läki mi rutõmbahe arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naane ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naanu haukma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naas' ilma magamalda üle suu tegemä tiid liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naas’ kaema, kiä siiä käü ubinit söömä sääne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naas’ tänni: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naas’ umma peremiist pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu naas’ väega murõhtamma ja kahitsamma, et kuis ma olõ nii patanõ, et ma es saaq timmä matma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nahk lätú kivve pääl palama. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu naisõtrahvas ütel, et kes mu juttu kullõs, mõista ma külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nakas’ nii halõhõhõ ikma, et silmist sattõ vesi nii pallav, nigu sarna pääle sai, heräsi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nakas’ pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nakkas pääle Minkowski teoremigaq kumõra hulga võrõpunktõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu nakkas pääle tiinõs jäämisega (käünüs saamisõga, juustumisõga) ja lõpõs poigimisõga vai puja ärqviskamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiin%C3%BCs
Tuu naksiq elämä uma mehega kyik ilosahe ja veel parhillagi eläseq, ku olõi ar koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nali, kos raudtiil ja joodigul mõlõmbal omma «rüüpä», om periselt hoobis ikulugu võro keele unõtamisõ kottalõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tuun aoluun olliq rahulidsõq aoq, midä kutsutas kuningriiges, nink suhtõlidsõlt segätseq aoq, midä kutsutas vaihõpäälitsis aes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Tuun aon või är olla ka vannunaisisuvi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/index.htm
Tuu neläpäävä õdagu es saa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tuu nigu halva värki oll viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nigu naq halvaq essütiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu nik(u)'-kelle opatas ja kiä tõõnõ varguise kost kullõs ja op(i)s ka ar'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tuu nime and' võrrandilõ edimädsenä Euler, kuigi Pell olõ-s edimäne, kiä tuud võrrandit uurõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu nimekiri sai matõmaatikidõ hulgan väega kuulsas ja vähämbält 9 probleemi noist om ärq laendõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Tuu nimi om lühendüs, miä piät tähüstämä "kolmõkümmend mill'onat moslõmivelje, kiä eläseq PAKSTANin, minka all miiq mõtlõmiq viit India põh'apoolist ütsüst: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Tuun mõttõn saamiq kõnõldaq esiqmuudu faasinihkõst. http://brage.bibsys.no/xmlui/handle/11250/153814
Tuun nimekirän ommaq artikliq, midä viil olõ-iq, a mink pääle om kõgõ inämp (verevit) linke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Tuun nõvvon kinnütiväq tedä suumlaisi tuualadsõq saavutusõq ja kimmäs arvosaaminõ, et vanna lauluvarra rahva hulgan inämb olõman om, ku Kreutzwald ja timä iinkäüjäq kokko kor'anuq olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuun olli kõik ütel meelel, et mi esi piät oma tiidmise' ja jõu' kokko pandma sannakombidõ jakkumise hääs. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuun ollõv legendi perrä süüdü olnu kuri mõisaprovva, kink meelest ollõv olnu ülearvu pall’u vaesitlatsi. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Tuu noq mullõ tuud kannõldkiq mängiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Tuu nurmi mürgütämise jaos om kah hää sõna vällä mõtõldu: taimõkaitsõ!) http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuu näet tuulutamisõ peräst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu näge, et Migulat viiäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu näütäs, et sinnä vaija ker'kut ehitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu näütäs tõisilõ, et taad artiklit massa-i ülearvo uskuq, inne ku tä om parõmbas tett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Tuu näütüses ommaq algarvoteorem ja Rieanni hüpotees . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu ol'l joq säidse aastakka arq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol'l ka ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol'l kyik Eesusõl paastuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol'l püha vägimiis' Karnilei. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu ol'l vägä vanast olnu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu olguq sul iks murõh väikene: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Tuu oll' Kanada karusnahakaubandusõ keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
Tuu oll' Viini muusikilõ rassõ aig, s'ollõ et Austria oll' sõan ja nii üleüldine rikkus ku aristokraatõ võimalusõq muusigat toetadaq kahasiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu oll' 1553. a. luud prii kuul, Williami kotost mõnisada miitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tuu oll'e nii: kats miist istsõva maahha ja panniva' jala kokko, sis võtiva' üte tugõva puu, võtiva tuust kinni ja' naksiva' vidämä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuu oll' ilmamaa edimäne tüütävä viisori avalik näütämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televiisor
Tuu oll' iraanlaisi kolmas dünastia, miä kest' viis aastagasata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu oll' juhus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Tuu oll' 28. lehekuu pääväl , agaq lätläseq ütleseq, et ei, tuu oll' 29. lehekuu pääväl , tuuperäst, et tol pääväl jodusõq ka lätläseq Alulliina, ku eestläseq olliq sääl joba üü läbi pidotsõnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu oll' maruvihanõ, et lasiq hindä vällä lüvväq säält, nüüd vahtsõst Paju mõisat tagasi võtma ja tuu tagasivõtmisõ man saigi Kuperjanov surmavalt haavata. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu oll' nigu nal'ategemine sõski, nii väikene oll' tuu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu oll' nii katstõiskümme tolli vai üts jalg korgõ jaq kolm jalga pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu oll' näütemängokompanii, miä kuulu rühmäle näütelejile (noidõ hulgan Shakespeare esiq kah) ja miä sai pia Londoni juhtvas näütemängokompaniis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tuu oll' rohe muudu vällä kaivõt palk jaq tuu panti sagaridõ juurõjunnõ takka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu oll' sisetülüden nõrgõnõnuq ja es sutaq vasta pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu oll' suurõmb ku prantsusõ kuninga sissetulõk (miä oll' 17 tonni kandin) ja kats' kõrda suurõmb ku inglüse kuninga sissetulõk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu oll' säänä kolmõnukalinõ laud, Keskest tull' peenükene nüür alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu oll' sõski poolõ kotussõga tüü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu oll' sõs, ku vanast Vinne riike valits' tsaar Piidre Edimäne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Tuu oll' tu luutlaud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu oll' tälle suur kaotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu oll' 17. vahtsõaastakuu pääväl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu oll' 3,7% 4. valimisringkunnan annõtuist helest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Tuu oll' viinaputõl'! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Tuu oll Jumala tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll aho pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll` asõma aluskott`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Tuu olle kirg’ piiretüse perrä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Tuu olle kui Verskah olle laulupido. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu oll essütäjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olle suur suurepän, ma olõ armas arorepän. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tuu oll hää poiskõnõ väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olli Haanja pool. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu olli Haanja puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tuu olligi tuust, et miis ütel *9 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Tuu oll igäl ütel uma asi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tuu oll imä tütrega katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olli paks tiihtja nahk, et need küll kõige selle iist hinnäst hoitte püüsevä, tuugi peräst möllas halli tõbi mõne aja rahva siän hirmsasde. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu olli tettu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu olli väläh kuurmad vahtmah, tuu nägi, et sivvud olli olnu kõik ümbre kuurma, pääd püstü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tuu oll jal Jummal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll jo sõs väegä suur raha. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Tuu oll jo õnnõ katõ aastaka vannunõ! http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Tuu oll jälq pehmekese helüga muudku kitnü: http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Tuu oll koolitõt inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll kotost üteh võet), vai kott käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll kyik vahaga kokko mässünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll kõigilõ võrolaisilõ teedä Kalde Ernst, kiä tävve õigusõga tiinse är «Wõro Edisoni» nime. 1933-34ndil aastil tekk tä valmis purilinnuki, miä om ka seo pildi pääl kuun tegijäga. http://www.purilend.ee/node/5535
Tuu oll lugenu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu oll maru joodik. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Tuu oll mi küläh sääne mood. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll mu man sannah üüd ja tekk minnu tervest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll nigu näide imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll nii, kats poissi vai miist võti päitse, panni nuu' kumbki üle kaala ja' naksi sis sikutama, et kumb saa võidu. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuu oll nännü, ku oll tulnu tarõ alt väikene miis vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll puha hopõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll päärüüvli, kes purdõ oll pandnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll riste täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll saanu vanahalv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll` suur` nal`amiiś ja küsse: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Tuu oll säkslastõ aigo. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tuu oll sääne, ku läts mööda ker'kut, syss virot' keriku pääle kivvega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll sääne latsõ pää suuru tettü rõivast määts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll sääne lõbus vahepala, et ka mõnõ kõrvalrühmi tandsja võtsõva miika punti. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuu oll turak. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll tuu abi jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll tuu ao seeh kasunu ja ar sääntses nigu innegi oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll tuu mõrsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll` tä lemmikhobõnõ, tä tuuga tüüt` kyik aig. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tuu ollu ka iks sääl ku tarepoiss 33 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu oll vali väega jänesit võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll vanajuudas, kes minnu jõkkõ kukas'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu oll vanakuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll vanast väega puhas rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll viil kolhoosa aig, kuq Kyo Manni elli pääle ütsindä Verska takah Palo pääl. http://seto.ee/category/jutuq/
Tuu oll väega illos’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll väega illos’ olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll väikene tuul aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll võtnu märguga kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu oll´ sys, ku popka häste kavvõhe linnas´ ja kyik nuiaq kergehe kätte saimiq, vai mynõ muu as´a peräst kah. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu oll´ õkva peräst Vabadussõta, ku no liina vaesõmbide inemiisi latsilõ väläköögist lõunaaigu suppi jaati. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu ollõv joba vanarahva tarkus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/uudis.htm
Tuu ollõv umakõrda põhjustõdu tollõst, et nuu poori, mis munakoorõ seen omma, omma väega väiku, salmonella ei lää säält läbi. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Tuu oll’ Urvastõ kihklunna kolmõ valla, Urvastõ, Antsla ja Sõmmõrpalo kingitüs kerikulõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tuu oll’ Vinne ao lõpun. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Tuu oll’ kah katussõveere all saisnu, tikku tõmmanu ja suitsu ette pandnu, ku pauk käve. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tuu oll’ kõgõ rassõmb. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Tuu oll’ külh nigu välk selgest taivast: tä oll’ kõgõ parõmban vannusõn ja tävven jõun. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tuu oll’ mullõ suur au. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tuu oll’ mu äi, Kroonmäe Aivar, kes mullõ tuu mõttõ päähä pandsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tuu oll’ nigu magnõt… http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tuu oll’ näide vanõmbilõ kah suur üllätüs, et noorõ hindasõ Missot väega korgõlt ja tahtva siin ellä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Tuu oll’ paksu söögi man väega hää. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tuu oll’ paruni man üts Tammi Miina, tälle anti maa ja tä nakas’ siiä ehitämä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuu oll’ päält katsakümne aastaga tagasi, ku mu esä väikene sõsar äkilidse latsihaigusõ peräst kuuli. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
«Tuu oll’ sääne sunnik, et kell kuus hummogu küküt’ nigu kikas sängüh ja pand’ hümni juuskma!» selet’ Henno. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Tuu olnu hää paika panda Võro köögi tiijuhi jaos. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Tuu olnu sportlaisi hindä hääs. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Tuu olnu üts pulmarahvas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu ol´le nii: kats miist istsõva maahha ja panniva' jala kokko, sis võtiva' üte tugõva puu, võtiva tuust kinni ja' naksiva' vidämä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuu ol´le selle, õt Karnõla ol´le ni püha, õt timä, mida tahtsõ, tuud tek'k. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu ol´l viil hää, et sa väidsega annit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu olõ-i egäpääväne asi, et tetäs paks ja värmikirriv, kõvvu kaasiga raamat üte hariligu Võromaa talo aoluu kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuu olõi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olõ-i määnegi jutt – Hitler ja Stalin olli neo, kiä häötivä! http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Tuu olõ-i määnegi põhjõndus, et rongiq tuulsamal aol Põlvalõ jõudsõq, inemiisil olnuq hää võimalus saiaq Põlvahe tüüle-kuuli parõmbal aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tuu olõ-i nii hää ku lõunapoolinõ laud, a kõlbas kah. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Tuu olõiq suq asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olõi sukugi hüä, sääne kadõhus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu olõs Brüsselihe edesi kaibanu ja sõs olõs joba vargamäeläse süüdü jäänü, et säändse säädüse kokko keerütivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tuu, olõ siih kedägi käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu olõssi suur ull’us ja kõgõ suurõmb kuritüü luudusõ vasta Võromaal!» ütel’ RMK Võromaa mõtskunna mõtsaülemb Palo Agu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tuu olõvat kah soend olnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu olõ-õi hädä, mija' halta-ai. http://www.setomaa.ee/
Tuu olõ-õs naanu inämb kunagi puulpühä ja pühäpäävä sepitämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tuu olõ-õs suur kuri, a mis suurõmba kur’a tei? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l Petseri Pühä Maarja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l Petseri mastõra peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l Pühä Mikul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’lgi Mikul’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’lgi tuu myyk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l halva kätte saanuq ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l in’ne piit’repäivä, piit’re paastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’liq jalki hin’gli, kaidsi jumalaimä kotust ERA II 286, 224 (197) < Setu, Petseri v., Kolovina k. - Ello Kirss < (Semjon) Sem`men’ Hani, s. 1863. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l isknüq nii timä uma hopõn’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l kõõ noorõmb tütrik täl sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l lubat ka tetäq nii suur’ ku tege. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l nigu Turak-tuhkapussja, laisk mees, aho pääl les’at’, mustõnuq, nõlinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l niimuudu, et kiä ol’liq paarirahvas, syss õga paari päält ol’l aastaga päält massa mõõt leibä: kes’vi vai rük’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l pappõ pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l pühä Mikul'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l pühä vägimiis’ Karnilei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l soenduss last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l sääne, ku võtiq taskust vällä, ol’l vallu kyik liin täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l tuu hädä, et vanast es olõq massuga määnestki õigust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l tuu kinnitäjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l täl hin’ge kaitsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tuu ol’l vaenõ sant.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l vanasitt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l viina koolnuq, kiä purdõ pan’d’, põrgu perä all tulõ seeh sällülde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l väegaq kavvõh tuu elläv vesi ja koolnuq vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l väega uhkõ kuningatüt’rik, pan’d hin’dä väega puhtast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l õdagunõ söök. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l üt’s arv, pal’los noid hobõsit ol’l vaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l üt’s puul’pühäne päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’l üt’sädäl mär’d'sil tuu asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ol’ naanu tõist naist tõrõlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om Gerli Józsefi ja Fellner Jakabi Zopfi stiilin projekteerit hoonõq, miä ehitediq aastagil 1765-1785. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuu om Koodirihä. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Tuu om Maire meelest imelik, et pääliina inemiseq hädäldaseq, et latsi toidupäiv tulõ Eestin liialt otav, mis niguq tähendänüq, et latsõq saavaq halvastõ süvväq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tuu om Mokoluka nukah, Tääglova ja Ignasõ ja Vas’lamäe küläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om Paasa t’s’ässon. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om Pühä Maarjalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om Saatserinna vanadõkoduh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu om Uibumõisa, Uibujärve külä Partsi lähkül Põlva vallah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tuu om Võru kreisin. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Tuu om agaq kõva malk vindläse käen . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/okt.htm
Tuu oma joq kullõs, et minnu õks ei vihata viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om allõs üts tasõ ja võib-olla põhikooli oppajalõ piisäs tuust tävvesti. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tuu om arvada sama kivimüräk, mink kotsilõ om üles kirotõt juttõ kivi ala matõtust varandusõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuu om ehitet aastagil 1784–1786 Zopfi stiilin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuu om eläjide üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu omgi inflatsiuun, inflatsiuun lagjembah mõtteh. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Tuu omgi veedade vaesuse päämine põhjus – vanna muudu inämb ellä ei saa ja vahtset muudu ei taha ja ei mõista. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuu om haardunuq Pihkva ja Peipsi ranna viirt müüdä põh´a poolõ ja tõsõle poolõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu om hahkjas haljidõ lehtiga rägiseja hain, kasus tiiveerih. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
"Tuu om haigõ, tuust saai midägi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om hambatikkõst ja värviliidsist aokirä jupikõisist kokko liimnü Worthi Katre. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
«Tuu om hirmsa tunnõ, ku riidi om käen ja sa näet, et tõõsõ läävä kodo, a esi piät pataljonni jäämä,» selet’ Joosep. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Tuu om hobõstõhoitja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om hobõsõ otsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om huvitav mõtõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Tuu om hää köüdüs kultuuri ja majandusõ vaihõl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuu om hää mõtõ, tuud tulõ kittä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Tuu om hää raamat mi ümbre olõvidõ asjo tundmaop’misõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/inne.htm
Tuu om hääs abis ka noilõ huuldustüütäjilõ, kiä mõista-i inemiisi iist peris õigõlõ huult kanda. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Tuu om hüä huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om ijävein nigu tõõsõki Külli tettü veini. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuu om iks põh'atu suur maa: edimädsen ilmasõan oll' mobiliseerit 13 miljonit Vinne sõamiist - maailma kõgõ suurõmb armee, miä kunagi om olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu om imelik, selle et täl omma kõrvalapi verevä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tuu om imetäjide poigõ päämäne süük, inne ku nääq opvaq muud süüki süümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim
Tuu om in’ne Migulapäivä poolõh tal’sipühi paastuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om jagamine.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu om jah sääne peenükene kunst: ku vana jälg om ja kas iks soejälg om,» selet’ Arvi. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Tuu om joba kurjast, kurjavaenu tüü. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu om jo kui sääne usk saanuq, Pahiparhillakiq - lää ma õdagu värehhi pääle, vai lää ma lehmä nüs’smä, vai tulõ lehmä alt - õgalõ as’alõ ris’t pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om joq kõ igävämb tüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kah küländ suur hädä, et kaibmiisi aigu juhitas liisna vesi tarõ mant är ni puiõ viireþiim muutus, a tuuga olõ-i puu harinu. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Tuu om kapstihe ar tapõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kaq pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kate otsaga asi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tuu om katõ otsaga asi. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Tuu om kerge asi saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Tuu om kerge saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kihvtine puu, kasus kossekih niidu veereh, punatsõ kihtitse mara' küleh. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Tuu om kimmäs põhimõtõ, et ka võistluisil ei jätetä hädäholõjat ütsindä. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Tuu om 24 kooni 30 jalga (7-9 miitret ) pikk ja kolmõjaolinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sooliguq
Tuu om 24 kooni 30 jalga pikk ja kolmõjaolinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Tuu om kultuur, midä tasus uuri ja hoita. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Tuu om kurjast, mes ussi vällä kutsup. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu om kuulja piir. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kygõ miiq maa sünnipäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Tuu om kõgõ pikembä lainõpikkusõga valgus, midä inemine viil näge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev
Tuu om kõgõ põh'apoolitsõmb türgü minarett Õuruupan, üts kolmõst türgü minaretist, miä Ungarihe perrä ommaq jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuu om kõgõ suurõmb Peipsi järve sissejuuskja jõgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Tuu om kõgõ suurõmb kerik Skandinaavian (118,70 miitret korgõ) ja tedä om nätäq pia egalt puult liinast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuu om kõgõ suurõmb raamadukogo Roodsin, kon om üle 5 mill'ona köüte ja umbõs 60 000 käsikirjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuu om kõ suurõmb patt ilmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kõ suurõmb patt, ku inemine pikäle maah süü laiskusõ peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om kõtuvalu vasta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuu om küländki vana kotus Võrumaal – koskil 1380. aastal om tuud kotust joba nimmat. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Tuu om kül üts’ asi, miä om kripeldänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
«Tuu om latsõ uma looming,» om tä kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tuu om lihtsa: keele tulõ kokko laskõ ja nimä võtva ütstõsõlt esi tuud, minkast nä puudust tundva. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Tuu om liina kõgõ uhkõmb rokokoo stiilin hoonõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuu om lännü kasuma ja om joq hüä suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om lõks’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Tuu om, midä tahetas nätä! http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tuu om miq peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om mi umaperä ja tugõvus. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuu om muiduki väega hää. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Tuu om mu iäh olnu - siih Kaasina küläh sai miis’ vannuhalvu kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om mul mitu kõrda puru lännü ja joba veidükese kõvvõr… http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tuu om mul nii meelen. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Tuu om nallalugu Eesti edimetsest mererüüvlilaiva kaptenist ja timä kambast, pikkust inämb-vähämb puultõist tunni, laulu lastas kah. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Tuu om nal’akas, et üts poliitik om õnnõ nii veitüga nõun riskmä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Tuu om nigu suur kusikuklane. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu om nii kuu ao peräst pääle mihklipäävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om nii meeleh. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu om niimuudu, ku sõda jalgsi kavvõndahõ läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om nii rassõ, nigu suurt kivvi mäkke aijaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om nii virk, nigu säitse versta hiit üte vooriga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om nii ütest külest tuuperäst, et tä nii lõpmada suur om - suur jago jõõst om nii lag'a, et sinnäq saaki-i miiqaigsõ teknikaga silda ehitäq - ja tõsõst külest tuuperäst, et suurõmbalt jaolt juusk tä troopilidsõn vihmamõtsan , kon om veidüq teid ja viil veidemb liino . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Tuu om noq hobõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om nõiavõimugaq kivi, mink piät varastama kaarna pesäst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Tuu om nüüd lagunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuu om nüüd üts näüde tuust, kuis turistikeisist või kassu ka olla – pellädä om, et ilma turistelda näil tuud muusiga-mõistmist inämb alale es olnu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tuu om nüüd üts näüde tuust, kuis turistikeisist või kassu ka olla – või olla, et ilma turistelda näil tuud muusiga-mõistmist inämb alale es olnu. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuu om olnuq üts päämäne matõmaatiga (esieränis geomeetriä) kooliraamat timä ilmumisõst pääle kooni 20. aastagasaa alostusõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Tuu om pallo käünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om paremb laud, koh rohkõp läs’kinaisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om patt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om peris jutlusõplatsi kõrval. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
«Tuu om plärä, et tüüd ei olõ!» http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tuu om pretsedent, mille perrä tõsõ saava kah naada umma asja ajama. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu om pühä Paraskovja üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om raha hoitja, muu kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tuu om rohkõmp päävä ala, miq olõ kavvõmbah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om sama ku vett poodist osta – arvosaamalda asi, midä mõnõ ao iist kõnõldi ku uskmalda nalajuttu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuu om sanna yts kõgõ parõmbit mõnusit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tuu om sanna üts kõgõ parõmbit mõnusit. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuu om selle, et kuq Eesus sai joq Pühä Maarjalõ külge, vedenjäpäävä astõ ütsändä repilavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om sis õigõ moment ütstõsõlõ suuvi: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tuu om suurõ liina hää puul. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tuu om sääl saisnu umbõs aasta aigu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2inne.htm
Tuu om sääne hirm, mis pand inemise arvama, et kõik uma omma ulli ja õnnõ kiäki muialt tulõja saa mi iist saista. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Tuu om sääne kadõ, kuri rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om sääne kura oppaja tüü. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tuu om sääne lootuslik nimi, et Vahtraorg. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu om sääne nal’asyna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om sääne vahtsõnõ kommõh, õt saias kokko koolimaja moro pääl, vanastõ minti kirmasõlõ Kassiorgo. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuu om sõs filosoofia? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuu om tegünü nigu esihindäst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Tuu om timä jõud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om timäl kaq peräpäiv prii kävvüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om tsiapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om tuu Jaani noorõmb veli,» klaarsõ krihukamiis Henno kehvä saisu hindä kasus är. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Tuu om tuu aastak, ku üts päiv pääle tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om tuu oudakeipäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Tuu om tuu patu peräst, et kiä rago, lüü kirvõ paku sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om tuuperäst, et esädseq liigussõq ringi suurõmbal maa-alal ku imädseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tuu om tuuperäst, kua viljä kasi ja jätt kõrsi kasuma, syss nuuq tän’tiq nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om tuu puul talvõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
«Tuu om tävvelik plärä, et mi kandin tüüd ei olõ,» põrotas ka Cista pakivabrigu päälik Kääriku Vahur. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tuu om umaette ammõt kuid ja aastit sääl rõõmsalõ läbi ellä, raamadupidämise kursusõlt tulla ja ärijuhtmisõ kursusõlõ minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tuu om uppunuq arq joq tuud suku inämb olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om vannusittu puusl’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om veiga patt. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tuu om vinne külä ja paistus, õt sääl elo õks lätt. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuu om väega suur patt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om väega suur tüü, rohkõmb nigu eluviis. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Tuu om väega tõist­muu­du. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/el.htm
Tuu om väga hüä, õt lastas koolimaja moro pääl pito pitä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Tuu om väike asi," ütel nuurmiis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tuu om väikene puhmu muudo puu, musta' marä' küleh. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Tuu om väiku kirvekene pikä kuudaga ja tuud kantas nii, et terä om ola pääl ja kuvvas ripus alla kõtu pääle. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tuu om väiku kirvekene pikä kuudaga ja tuud kantas niimuudu, et terä om ola pääl ja kuvvas ripus alla kõtu pääle. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuu om võhl päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu om võlss’ jutt, et nuuril olõ-i maal midägi tetä!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
Tuu om võrokõsõ repertuaarih tsipakõsõ nigu kohustuslik lugu. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Tuu om õigõ ja kimmähe hää, ku latsõl huvvi om. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tuu om õigõ jutt. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Tuu om õks kogondusõ ülevähpidämine, peestrile mastass tuu iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu om õks miis, kes sõnna pidä, tuu ole-ei paabagi, kiä sõnna ei pia. http://www.setomaa.ee/
"Tuu om õkva nigu minu väits, ma anni tollega ütele soele leibä." http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
«Tuu om õkva tunda, kas latsõl om üts vanõmb vai mõlõma vai om hoobis vanaimä kasvata,» ohkas tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Tuu om üles tähendänüq kreeklanõ Antipatros Sidonist : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Tuu om ületüütämisest, vai sääne. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Tuu om ültse kõgõ korgõmb mägi Euraasian , miä jääs Hindukušist õdago poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu om üts suur tüü: pääle võro ja seto keele saisu Eestin uuriti ka seto keele saisu Vinnemaal, eesti keele saisu Soomõn ja Saksamaal, kar’ala keele saisu Soomõn ja Vinnemaal, meä keele saisu Rootsin ja viil viie keele saisu mitmin riiken. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Tuu om üts´ mu elo ilosambit aigu olnuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu opas', et mineq püvväq lihavyytõ üüse kala, mis edimäne nooda pääle saa, tuu tuuq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu opati mulle ärä, et toda ärä ütle kellegile. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu otsus sündü pääle pikkä mõtlõmist ja arotamist. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Tuu oƒl iks käeh ja pei hobõst kini¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Tuu paaba kaq suitsut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu paabakõnõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu paabakõnõ ütles jo oigõppa 65 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tuu paaba tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu paaba ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu paikligu söögikraami ja käsitüü laada päält om iks egä aasta lambalihha osta saanu (ku küländ varra tulla). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tuu painut nii, nigu tuul pässi läbi pilokõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu painut’, painut’, ütel et painus, a muu es tunnõ, et paindu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu paistu Piitrele viil rohkõmp imelik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Tuu paistus vällä kirjost, midä tä saat' umalõ lellätütrele Mozarti Maria Anna Theklalõ 1777-1778 ja umalõ sõsaralõ Nannerlilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu paistus vällä timä kirotõt 19. eloaastagani tett pattõ nimekiräst, kon muuhulgan sais: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tuu pallõl’ rikast miist, et lasõ ma inne jahvata, et sul om väega suur kuurma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pallõs vasta: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu palvõga tege lahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pan'd' hobõsõ sälgä talli, nii et timä enämb säält saai kuigi viiä, ku miis om ka hobõsõ säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pan'd' veli nynaräti sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pand joq pad’a pää ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pand oma talo palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pandõ [hundi] jälle kotti ja saat kolmada säksa mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tuu panti kirja tõsõ keele mõistmisõ ala. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuu panti nii, et kats jaku nappõ jäi päälepoolõ roovikut jaq üts jagu alapoolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu panti puupulkõga ussõpiida külge kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu panti tüümehele üteh. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tuu pan’d pühäselam’bi palama ja es’ga mõlõba põlvildõ maah pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pan’d’ kängäq pikä valta otsa, nigu tõõnõ saa-as kuigi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu papp ka, ma olõ ristmäldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu papp ütel’, et min las sa sepäl nii pal’lo tapo tetä, ku saq päid olt võtnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu partei juht oll' tä uma surmani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ch%C3%A1vezi_Hugo
Tuu passataja kaes, et hopõn jo kaskümmend kolm päivä kõ kõo küleh kimplõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu passataja ol’l võtnu kir’ä arq, et soo vaia ar palotaq, a koh sedä jovva palotaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu peestri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pelgäp ähvardamist. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu peremehe poolõ käve puuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu peremiis, koh sepp elli, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu peremiis, kost leib arq pagosi, tuu jäi tulitsõs vaesõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pernaanõ Kikka Aila arvas, et sääne naabri om hää. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Tuu perrä mass ammõt seltsile egä tsiakatsku koolnu ja maaha matõtu tsia päält 70, konteinerihe viidü koolnu vai lastu tsia päält 35 eurot. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tuu perrä, määntseq nuuq köüdüseq ommaq, või kõnõldaq kolmõ muudu põhistruktuurõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Tuu perrä, määntsit meetodit tarvitõdas vai määntsile küsümüisile vastussit otsitas, või arvoteooria jakaq mitmõs haros. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu perrä om kannahtusõl kolm umahust: füüsiline kannahtus (vanas saaminõ, kuulminõ, haigus), püsümätüse kannatus (lepmätüs asjo muutumisõga), elo häädümise ja lõpmatusõga lepmätüse kannahtus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Tuuperrä om kerge ärq seletädäq, minkperäst juubnu inemiseq keelega häste kõrda ei saaq, jandama nakkasõq ja jalgo pääl pistü ei jovvaq saistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Tuu perrä om kõgõ sakõmbast vanaao säitsme ilmaime hulka arvat: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%A4idse_ilmaimeht
Tuu perrä pidi maalmisõkunst jätmä maaha mõnõq vanaq sisse harinuq motiiviq, näütüses ihoalastõ inemiste maalmisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Tuu perrä sai Iiri Vabast Riigist vahtsõnõ riik, mille nimi om Éire (Ireland; Iirimaa). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Tuu perrä valiti Eesti kõgõ parõmbas palkmaja ehitäjäs Räpinä kandi miis Naruski Ahto, kiä om OÜ Saulerman tüümiis. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
Tuuperäst, armsa koorijuhi, pallõmi, et ti uurissi perrä, kupalljo ti koorin huviliisi om! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Tuuperäst arvataski, et eestiperäne „katrisant“ tulõnõs pühä Katariina (Katri) sandõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Tuuperäst ei olõq ka inemisel noin iho jagodõn, kohe närviq ei putuq, nii küüdsin ja hiussin, määnestki tundmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Tuuperäst ei olõq siiäq ärq märgit arhiivilättit ja saksakeelist vanõmbat kirändüst. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Tuuperäst ei tetäq leibä ja ei jätetäq ka ah'osuud ilma ristitäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tuuperäst, et nuu tahtva järekimmäst vaimupunnitust, hindä üte joro pääl hoitmist. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tuuperäst, et syss olõ-õs kolq aastakka vihma maa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst hoiõti kindsulihha viläsalvõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
Tuuperäst iks sis’se saat, ku asja om, min võta Uibo puult võt’i ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst jäie hantõ ja mansõ osatähtsüs väikeses ni näid om parhilla veidü inämb ku üts protsent ringkunna inemeiisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Tuuperäst jääs usku, et ka vahtsõnõ rahastamiskõrd, ku tuu üts ` kõrd tüüle nakas, ei tiiq olukõrda kehvembäs, innembi vastapiten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Tuuperäst kaiq tuud saadõt kõgõst 30 inemist, kel olliq prototüüpmassinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Tuuperäst, ku kiäki mi kandi põllumiis viil sammamuudu maaelo alalõjäämise peräst murõt tund, panõmi sälä kokko ja teemi kõvõmbat hellü! http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tuuperäst kutse „tire” minnu „kohvile” kah. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Tuuperäst kutsiq kriiq järve Manito-Wapow nink odžibvaq Manito-Ba. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Tuuperäst kutsvaq elokäügiuurjaq aastakki 1585-1592 Shakespeare'i kaotõt aastagis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tuuperäst käsk' kuning Béla IV ehitäq sato kivist kantsõ ja kantsikõisi tuus juhus, ku mongoliq piässiq tagasi tulõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuuperäst käändsemigiq kuralõ, Sirvastõ pääleq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Tuuperäst külvegi tä uman Esite talon Tsolgo küle all keväjä maaha 30,59 hektärri tatrikku. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tuuperäst lahku õks mindä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst läts’ põhisaak iks kokkoostu katõeurodsõ kilohinnaga. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Tuuperäst lätt inämb ja inämb naisi viimätsen hädän ilokirurgi mano. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Tuuperäst lõi Vabariigi Valitsus 1995 . aastagal 14. urbõkuu pääväl riikligu tiidüs- ja arõndusasotusõ Võro Instituut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Tuuperäst ma kutsu üten märgütämä, kuimuudu rahvas tuu lipu vällä ja umas saanu valli. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
- “Tuuperäst midä olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst mullõ aolugu miildüski. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Tuu peräst neh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu peräst olgui kurb! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst oll’ trilli ja tralli egä nädälivaihtus. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tuuperäst olõgi võtnu kõva helüga vällä üldä, et riik pidänü mägidse maa pääl väiku põllu pidäjidõga tõistmuudu ümbre käümä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tuuperäst olõq ka-ai vaia Haanimaa nimme köütäq parhilladsõ ammõtlidsõ umavalitsusõ nimegaq Haanja. http://www.haanimaa.ee/
Tuuperäst omgi' õga haljas tuttukõnõ ku' kingitüs silmäle ja süämele. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tuuperäst omgi Kveeni instituudi ütes kõgõ tähtsämbäs edimädses ülesandõs kveeni kiräkeele luuminõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Tuuperäst om ka näide magu mitmõsugunõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Tuuperäst om kerko man Eesti lipu tarõ ja Eesti lipu õnnistamisõ mälehtüstahvli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
Tuuperäst om käsikiräliidsi kirotuisi ja väiko trükünumbrigaq välläandidõ taadõ ärq märgit kotus, kon naid kaiaq saa. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Tuuperäst omma pallo, esiki liinainemise, naanu mõnt ossa hindä söögikraamist esi kasvatama. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
«Tuuperäst omma täl väega esierälidse laulu, midä muialt koskilt es olõ inämb võtta.» http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Tuuperäst om mul hää tunnista, et seokõrdsõ Uma Pido laulukavan om hulga laulõ, mis omma nii palvõ ku pyhendyse, a mitte õnnõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Tuuperäst om mõnikõrd vajja loomulikku miilde tulõta. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Tuuperäst om nii säet, et Migulalõ peetäss aastah kat’s pühhi, Kas’janilõ üle kolmõ aasta nelädäl aastal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst om regionaalministril kimmäs plaan taad ettevõtmist edesi tukõ. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Tuuperäst om taa keele opiminõ pall'o lihtsämb ku loomulikkõ kiili opminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Esperanto_kiil
Tuuperäst om tervüsele väega tulolinõ kõgõ iist hindä hoita, miä verd päähä ja aiu sisse aja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Tuuperäst om tuu tõnõ plaat, kon tõõsõ lugõja pääl, mu jaos esiki huvitavamb. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuuperäst om tähtsä, et kohaligu inemise kõgõga üten tulõssi ja et nä saanu uma keele ja kultuuri väärtüsest arvu ja pidänü tuud avvu seen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Tuuperäst om vaia aig-aolt laskõ ahi pottsepäl üle kaia ja ku vaia, sis är puhasta. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tuuperäst om võro ja seto keele jaos mõnikõrd pruugit ka liitnimme võro-seto kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Tuuperäst om Širaz Baha'i uso pühä liin ja palvõrännäkide tsiht, kuigi Iraani Islamivabariik lasõ-iq noid tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tuuperäst otsustas suurus, kas tegemist om saarõga vai ei. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Tuuperäst pandas Võro instituudih kokko mi kandi vanaaoliidsi süüke retseptiraamatut. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Tuu peräst peetäs tedä Aasian hää sõnaga meelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuuperäst pidänüq seo raamat kõlbama tarvitamisõs ka setokõisilõ ni vähämbält lõunapoolitsilõ tartogõisilõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tuuperäst piät ette kaetama, et väikeisi latsi kõvva kinniq ei mähitäq ei ka liig varra saistaq ja minnäq ehk kõndi ei lastaq, tuuperäst et tuu läbi painuvaq pehmeq luuq pia kõvõras ja saavaq kõgõs eloaos ärqnurjastetüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Tuuperäst piät mõistlik inemine niihäste puhtusõ peräst, kui ka esierälikult tervüse hoitmisõs iho naha kõikaig puhta hoitma, miä kõgõ parõmbuisi mõskmisõ läbi külmä viiga sünnüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nahk
Tuuperäst pruuk osa elänigest, innekõgõ suur hiina veidembüs, inneskist nimme "Siiam". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tuuperäst saadami egä konkursist osavõtja Võrolt kodo ehtsä savvusannaliha ja taloleeväga,” selgitas žüriis olnud koorijuht Silja Otsar. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuuperäst saigi tuud asja aetus. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuuperäst sai tä šampooni pruukmisõ oppusõ ka vällänägemise poolõst uhkõ ja kirivä tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Tuuperäst soovitas Kaun iks jahimehe appi kutsu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tuuperäst soovitas Pulga Jaan põllumiihil külh vilä nii kipõlt är võtta, ku saa – miä tettü, tuuga kõrran. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuuperäst tahtsõ ka siiä hoolõkodo tulla,» jutust’ rõõmsamiilne Hilli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuuperäst teedäs tedä ku Ploutonit (πλοῦτος om kreeka keelen rikkus) ni tuust tulõ timä Rooma vastus Pluto. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Tuuperäst tetti savvusanna muist huunist kavvõmbahe, õt ku palama lätt, sis olõ-i kah'o nii suur. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuuperäst timä sai väläk””gist süvväq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuuperäst tull'gi näist üle katõ tuhandõ eesti rahvusõst ohvitseri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuuperäst tullgi sõda, et ta ojas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuuperäst tähüstediq 1982. aastagal Kiiova 1500. sünnüpäiva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Tuuperäst tä korjamisõ man ka massinat pruugi-i. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tuuperäst umgi laulu nimi "hannalaul". http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Tuuperäst ummaki mi kanti ütsigu missioonitundõst tegijä perrä jäänü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tuuperäst võtt’ Saaveli Tarmo seost aastagast vasta kimmä ammõdi: timäst sai Võro keskliina gümnaasiumi tüüoppusõ oppaja.«Jupp aigu võtsõ huugu, kas minnä vai ei,» kõnõlõs Tarmo ja ütles, et vähämbält edimädse paar nädälit om koolin häste lännü ja vahtsõnõ miisoppaja võeti õkvalt häste vasta. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Tuuperäst õks saa hopõn poissmehile müüdüs poolõ toobi viina iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuperäst üteldiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Tuuperäst üteldäs kah, et silm henge piigli om ja inemine silmist jo ärqtunnus, määne tä om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Tuu pidi kaema perrä, et saanu-us koirust tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pidi kygõ parõmb rohi olõma. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu pidi olõma Ameeriga abi miiq vaesõlõ rahvalõ, kiä õkva priiss oll´ saanuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu pidi sündümä kolmõ üteaigsõ löögiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu piiri ärqnäütämises andasõq reaalarvo puhul sagõhõhe timä tüvitäheq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Tuupi joq valmis kallat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pikene mürisi mõtsa takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pikergunõ oll, ku loomakartul oll valgõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tuu pildikene, kon ma võttõ aigu pikäle käve ja kõik kaiva, kuis naaru kinni pitä, ei lää kah kunagi meelest. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Tuu pilt kanti üle pall'odõhe avalikkõhe televis'oonimajjohe Berliinin ja Hamburgin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Tuu pini kunagi purõ-õi, kua pal'lo hauk, a tuu pini purõ, kua ommõ vaiki ja hõrra. http://www.setomaa.ee/
Tuu pinikutsikit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pini olliq latsõq opanu ärvisatuisi asju kätte tuuma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Tuu piäsi sõs tähendämä säänest elämist, et hinnäst ja tõisi väegä täüs ei öögi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Tuu piässi olõma koolin sügäväle seen. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tuu piät näq hindäle esi hoolitsõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu piät siis müüma, kual veertäjal õdagu om rohkõb, kui veertämä tuli, viis munna. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Tuu piät tulõvidõ aastakümnide joosul sobima mitmas otstarbõs: võro keele ja seto keele oppamisõs nii latsilõ ku suurilõ, muuhulgan A-st ja B-st alostõn, ummi mõttidõ paindlikus kirjapandmisõs, lugõmisõs lajalõ rahvahulgalõ, kinka jaos edimädses lugõmaopmisõ keeles om nii vai tõistõ eesti kiräkiil. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Tuu piät är otsma, kelle käen om. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
Tuu plaani perrä edimäne polk moodustõdi Talliinan, tõõnõ Tarton , kolmas Võrol , neläs Rakveren , viies Narvan, kuvvõs Pärnon , ratsapolk ja suurtüküvägi moodustõdi Viljandin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu poiskõnõ kasvi vaadih suurõmbas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu poiss es lasõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tuu poiss, kes om pulka püüdmäh, võtt pulga ja taht pulgaga visada tuud pulka pitti, mis om lüüja man maa siseh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3257
Tuu poiss kõ võtt vastata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pois’kõnõ ol’l suvõ käünü peremehe man kar’ah ja läts noq palgaga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pois’kõnõ tiid´se tuu tüü arq, tegi vanahalva sil’mist mustaq villaq valgõss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu poliitiga tsihis oll' piirata mustanahaliidsi põliselänige õiguisi ja hoita alalõ valgõ veidembüse ülembvõim. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Apartheid
Tuu poolõ lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu poolõ sai tõõsõ aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pur'oh päägaq arq kaq selet'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu purõ, kes om soe lihha söön(u). http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tuu puttu tälle toda inämb silmä, et tä 7-aastagadsõst kõrralidsõst koolitüüst tull'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu puul ol'li' nä' üüd kah, kinkõl ol'l Pat´skohvka kottalõ talokõnõ pant. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu puul ol’li’ näq üüd kah, kinkõl ol’l Patskohvka kottalõ talokõnõ pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu päiv ei olõq kohki arvuh, tuu timä päiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu päiv mi es saaki üttegi karpi kätte. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
«Tuu päiv oll’ mu noorõh eloh edimäne kõgõ häbüväärsemb,» mäletäs Henno. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuu päiv piät umatsõq ker’koh olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu päiv ul'ativa ringi tabanisandi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Tuu pääle es mõtõlda, et lats, kiä koolin eesti kiilt, a kotun murrakut kõnõlas, om tegeligult targõmb, selle et täl om kats kiilt suun. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Tuu pääle heit paaba suurõräti üle karssinakõsõ ni ütel, et timä ei müüq mitte ku üts muna inämp. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Tuu pääle heräsi Ludvi üles. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Tuu pääle jätnüvä soe undamise maaha. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu pääle kaonu must mehekene tarõst vällä, ilma et ta ustki olõs liigutanu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
Tuu pääle kaonu sikk silmapilk pahatsõ olõkiga tarõst vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu pääle kitt’ pillimiis’ Valter: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Tuupääle kutse ettekandja üte tõse mehe tagatarest ja ütel tälle, et kõnele nüüd näile uma Mahiyangana rahvast, et nä tundva tuu asa vasta huvvi. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tuupääle kutse ettekandja üte tõse mehe tagatarest ja ütel tälle, et kõnele nüüd näile uma Mahiyangana rahvast, et nä tundva tuu vasta huvvi. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tuu pääle kuulut' Romaania Keskliidolõ sõa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu pääle kuulutiq Austria-Ungariga liidon olõvaq maaq (Kolmikliit) ja Serbiäga liidon olõva maaq (Antant) ütsütele sõa nink pääle naas' Edimäne ilmasõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franz_Ferdinand
Tuu pääle käsk' kuning Béla IV liino ümbre ehitäq tugõvambaq kivimüürüq ja lask' kuningalossi ehitäq Buda mäki pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tuu pääle liiku mõtõ õkvalt võrokõsõ pääle, kiä opas’ noorõ ja vana kuu vaiht niimuudu tegemä, et tuu elon meelest lää-i (ɔ-põrss, c-ciga) ja mõtõl’ eesti sõnalõ elementaarosake vällä võrokiilse nime ’tsibiputin’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuu pääle lännü paaba Politseihe. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Tuu pääle läts' August 1944 . a. jälki tutvahe mõtsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tuu pääle minti üle jupikaupa, kolm aastat. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuu pääle mõtlõ-s ma sukugi, et hobõsõ kabi kasus kah nigu inemise küüdski ja tuuperäst piät hobõsõl ka tihsähe raudu vaihtama.) http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Tuu pääle naas' Vinnemaal pääle kodosõda (1917–1922). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oktoobrip%C3%B6%C3%B6req
Tuupääle nakas´ tää ikma ja rüüke: http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu pääle sadanu taivast vanamehe kätte üts õigõ hää suur kogo, vast nii suur ku üts lehmäkints. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu pääle tekkünü pagulaisi vuul muut' kipõmbas Berliini müürü lammutamisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu pääle telliti viil tõnõgi Mozarti-da Ponte oopõr "Don Giovanni", midä edimäst kõrda mängiti 1787 Prahan ja miä Viinin tull' lavalõ 1788. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuupääle tennäs tä Jounit kättpiten. http://www.suri.ee/r/ersa/is/olo/ylle.html
Tuu pääle vallutiq S'aksa väeq 1944. a. opõrats'uun Margarethe käügin Ungari. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu pääle vihast vanakuri kangõstõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Tuu pääle ütelnü sikk: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu päävaivaja hiit’ hindä kabla pääle, kägist’ hindä aq, et ma nakkai tuud suurt vaiva võtma ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tuu pääväga salitsõ kyik langa perrä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu pööräkene oll' ussõl iihn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu pühäne, mis om oosõst, löut, om keskpaigah, a kats tõist om tett kõrvalõ, üts üteh poolõh, tõõnõ tõõsõh poolõh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu pühäne ol'l õnnõ pal'lo vähäp ku no om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu pütüga tuu jüvä sälgä ja sõs mõisahe! http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tuuq mul kotost kolmõq keeleq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/21.html
Tuuq mullõ pipõrviina. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/2.html
Tuuq muq imä piim siiäq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuq noq kannõld mängiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tuuq saq kaq umaq!"Timä tõi terve peotävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu raamaduga pand' tä alossõ s'ooilmaaigsõlõ arvoteoorialõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Tuu raamat kuulus Ungari koolin kohustuligu kirändüse hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuu raha, miä puudus jääs, masva kas latsõ vai umavalitsus. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Tuu raha saa esäle ja imäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu raha saa mõskjalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu raha võetas mi kõigi karmanist,» ütel’ ärimiis. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tuu rahvas kynõlas, et meil el’li siih üt’s rikas miis’ ja timä tapõt’i umma majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuura lepä, mis naabrimiis tekk’, palliva viil ja ma kai, et ei panõ pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Tuuralt naid süvvä-äiq, a naid võidas külh kuivadaq ja kuivatult jauhkõq jahus, midä pandas suppõ ja hämmähüisi sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Tuu raoq maaha, nakkaq sulgma, saa arq sulguq lüüsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuraq tohuq pidi olõma õnnõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu rehi ol’l kolmõ talõ piiri pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu reis kest' 1769. a. joulukuust 1771. a. urbõkuuni ja niguq varahadsõmbilgi reisel, oll' tsihis näüdädäq noorõ Mozarti muusigu- ja viieluujavõimit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu riigi osas oll' ka Võromaa ja muu Eesti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinne_Keisririik
Tuu riik oll' Õuruupan suurusõ poolõst tõnõ pääle Vinnemaad , rahvaarvo poolõst kolmas (pääle Vinnemaad ja S'aksamaad ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu riik oll kyik kokko aet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu riik tull' häste toimõ ja oll' sõalidsõlt nii tukõv, et sai tetäq rüüsteretki Konstatinoopolist Hispaaniani . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu riistaga naas’ tä jälq k’äuma umma ker’kut kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu rikas lauĺ: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Tuu rikas miis uut pääle, kunas mullõ küläliseq tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu rohi ollõv riigiammõtnikõ ausa tüüga valõt higi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2margo.htm
Tuu roninu vällä, a vana kakenu 26 rõiva nigu sandil, poriga ja rostega kuuh 27 mis hirmus. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu rõipõunik nakkas tõpi edesi kandma, Uma Pido asõmõl saa kaia, kuis katsk pito pand. http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Tuu rõnganäolinõ nahk, iiris ehk vikakaarinahk nimi, tege, tuudmüüdä kuis tä esiq värvit om, et meil mõnõl sinitseq, tõsõl hahaq, kolmandal pruuniq, neländäl mustaq silmäq ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Tuu saa aprilli lõpun vai mai algusõn teedä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tuu saadõti taiva, lopõrdavalõ madalalõ orbiidilõ, Vinnemaalt neländäl rehekuul 1957. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Tuu saaki-is inämb ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu saa kyik tälle hingelavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu saap kõnelda kah, sii om vaenulik vaim. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuus aastagast pääle taht' julgõolõk Augustit ku "üleliidolidsõlt takanotsitavat ohtlikku kur'ategejät" likvidiiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tuu saa tuu rikka mehe ynnõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai arq tuvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai asjast aru, vasta es porra. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Tuu sai eski hüä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu saigi Jeesusõlõ ristist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai mullõ kodo hüvvä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Tuu sai tälle palgast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai velenaasele trahvis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai vyyralõ imäle võhlusõ iist sääne kahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sai võimalikust teno Setomaa Valdadõ Liidu käsitüü koolitusprojektilõ. http://setokunst.ee/tegevusalad/hobeehted/
Tuu sakslanõ, kelle käest ma naa tõi, ütel’, et ega ma naist vallalõ inämb ei saa. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Tuu salasist vällä ja nuiaga takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuusama Maali oll’ vast mõnikümmend aastaiga tagasi poodin kaupmiis, sovhoosikontorin arvõammõtnik vai koolin oppaja. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Tuusama, et olõkõrrõkõist höörät'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuusama, kes tegi, võtap jälle säält hobese mant, kos hobene kinni om, väedsega võtap, panep peri - mine nüid, ma ole su lahti lasnu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuusama poiss jalqki tulõ ja küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuusama väidsepussakuga, miä oll, maaha lõigata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sant ol'l Pühä Mikul'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuus aos ku Nadir-šahh 1747. a. ärq tapõti oll' suurõmb jago liina aoluuliidsi huunit ärq rikut vai häötet ja rahvaarv kahanuq 50 000-ni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tuus aos, ku mustlasõq Õdagu-Euruupahe joudsõq, oll' kerik avvo sisse nõstnuq ligemisehoitmisõ ni tuu käve ka mustlaisi kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Tuus aos oll' tä joba niipall'o tunnõt, et tälle panti süüs, et tä taht hinnäst üte pulga pääle säädäq sääntside toonatsidõ ülikooliharidusõga kirämiihiga niguq Marlowe'i Christopher, Nashe'i Thomas ja Greene'i Robert. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tuus aos olli iks naasõ kah punti võedu ja Kanepi segäkuur pidä sügüse 130. aastapäivä. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
Tuus aos ollimi küll läbi nigu Läti raha, es jõvva inämp muu päälõ mõtõlda ku õnnõ säng. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuus aos oll’ puhkusõpaigana populaarsust kogunu Taivaskua ja Puhkõ ettevõtminõ liiku umbõs saman tsihin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuu sa ruubli tagasi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sattõ laudu päält mõskmõ tõrdohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sei nakri arq, hiit koorõq vette, nuuq lätsi jalq tõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu seletäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu selet’, et maq olõ kuningatütär. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu selle, et timä üle keelu tek'k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu settelumbi-jutt aja mõtsaülembäl Palo Agul haëa vereväs. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tuu sii ussihari ärä, mis sääl tii veeren mõtsan näiem 3 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Tuu siän sõamassinit ja püssämudõlit. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Tuusjaos, et saanu hinnäst tõisiga võrrõlda, olnu vajja teedä keele kõnõlõjidõ nummõrd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuusjaos tarvitõdi väärtkirändüst ja -dramaturgiat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Tuusjaos võissi kongi kuurinukan keressekivve unigukõnõ olla. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tuus ja tuus pääväs tuuq arq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu soend ollu nii puul inimest ja puul ahvi muudu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu soldat läts võt't paprõq arq, pan'd' proostaq paprõq asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust anti jalq nuilõ, kel oll poissa hingi mano tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost Meremäe külä mitte edesi ei lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost ja tuust iäst naas’ jär’vele kammar’ pääle kasuma ja parhillaq om jo puul’ järve hainamaa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost, ku soo pühä Iljä nakas’ käümä, häöt’ arq halvaq, Krystusõ sündümise aigu, tuust aost kattõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost lõp’pigi ruugakor’jamine Põrstõ küläst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost, mis luut’ lasti, tuu müürü, mis luut lasti, tuu müürü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost naatigi Ostrovva ka riste võtma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuust aost naati jalq risti tunnistama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost naati nel’ändät päivä kaq pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost naat’igi Ostrovva ka ris’te võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust aost olõ ma kogõmalda lasknu kats varõst – üte kulli küüdsi vahelt koon kulliga ja tõsõ määndsegi imeliku haavlipõrkõga, tsihe hoobis harakut. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tuust aost om kolm aastat müüdä lännü – Anna tund parhilla parõmbahe lõhna, saa parõmbahe kõvva süüki läbi jürrä. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Tuust aost om tedä mito kõrda muudõt, perämäne muutminõ oll' 1986. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tuust aost pääle om sjood asja veid´okõnõ aetuq, a õigõ vähä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuust aost pääle saa-as soelõ imp kottõ ja selleperäst omma kõik soe' ilma kotõlda'60. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tuust aost pääle vihas’ Anna luudust. http://www.kalale.ee/foorum/arutelu/2383
Tuust aost pääle või kõnõldaq tiidlikust vaihõtegemisest arvõ ( tervide arvõ ja jagoarvõ ) nink pikkuisi (vastasõq reaalarvõlõ ) vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuust asast ole pallo kirotanu ja ei taha pikembält inäp kirotada. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/04/mis-on-tartun-hirmus.html
Tuust as`ast tulõ üle saiaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Tuust as’ast tull’ kaala pääle määnegi «tuvimuna» ja Henno panti struuma-uurmistõ. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Tuust ei olõki kuigi pall’u aigu müüdä, ku vällämaalt tuudu as’a, kompvegipakist autuni, hirmsadõ hinnan olli. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tuust ei olõ midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust ei saaq ynnõ aru, kuis ostõtas varastõt elektritraati kokku, mille noorõq ullimuudu joovaq ja mille põllutüüst luku ei peedäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Tuust, et täämbädse ao traktori, nüsmismassina ja muu tark tehnika ka enämbüisi õnnõ arvudihiirt kullõs, ma parõmb ei kõnõla, selle et ei jaga nuist as’ust esi mitte üts põrm. http://www.kylauudis.ee/2011/11/21/maainemist-massa-i-halvusta/
Tuust iks ankõq andis! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/3.html
Tuust joba avitas edimädse vastaossusõ ümbrekukkamisess, a tõõnõ põhjõndus um viil: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Tuust jäigi makavei pidämine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust ka mu jutu päälkiri. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Tuust kriisist ole konagi joba kirotanu. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2011/09/laar-latt.html
Tuust kumbõst tull` kõnnõkiilde ütlemine „Katariinalõ mütsü päähä pandma“ ( coiffer sainte Catherine ), tähendüsega „vallalinõ ollaq ka viil 25-aastadsõlt“. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Tuust ku müüdä mine, kepiga lüü pääle, satas maaha, nii valu kullarõuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust ku silmi mõskõ, syss saavaq silmä, hot’ ku pümme om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust kuulus õkva nigu nali eesti keele pihta. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Tuust kõllatsõst koorõst tetäs tsäi, ne ke juut, ne saasõ abi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
Tuust lastõ sitast saanu järv uma nime. http://www.kalapeedia.ee/parimus-sitajarv.html
"Tuust latskõsõst saa-iq asja (= täl om rassõ mihele saiaq), kiä kõikaig käeq p***iritsikuh (= rüpüh) istus." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Tuust leeväst peetä-äs syss mitte ku midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust liikmisõst võtiq ossa pall'oq poliitilidsõq ja ütiskundlidsõq organisats'ooniq nink vabahusõ iist võidõldi nii sõariistoga ku ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/India_vabahusliikmin%C3%B5
Tuust, mis tunni teemaga kokko lätt, saava kimmähe arvo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuust, miä juhtu peräst sõta om juttu tõõsõn vanakreeka eeposõn " Odüsseian ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilias
Tuust märgotasõ' ohvrikivi', pühä' lätte' ni viläkusjummala Peko puuslik. http://www.zetod.ee/set/126
Tuust mõttõst asja es saa ja kuplialonõ om täämbädseni tühi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Tuust mõttõst vahtsõnõ abikeskus sündügi. http://www.kylauudis.ee/tag/heategevuskeskus/
Tuust nahast käü pall'o suuni läbi ja noidõ suuni läbi saavaq luuq umma toitu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Tuust ol'l veiga suur' ruuh'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tuust oll’ arvu saanu eski riigikogo seltskund, kiä viil vana aastaga lõpuotsan Võro maakunnaga tutvas saaman käve. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Tuust olõs joba raamadu kokko saano. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuust olõõs hätä midägi, tuud es pandaq pal’jost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust olõ-õs küländ Riigikokko päsemises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Tuust om iks minol miil haigõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/13.html
Tuust om joq arq tunda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust om nii pall’u kõnõldu, a mõnõlõ inemisele piät iks väega pall’u kõnõlõma. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Tuust om plaan kokko säädi plaat vai eski kats. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tuust om uma 25 aastat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Tuust om veidükene esiki kõnõldu, et näütüses biodiisli tegemises või sama pall’o naftat är palla, ku perän tuu rapsipendsuga sõita saasi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Tuust pallõmisest es tohi tõistõlõ midägi kõnõlda. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tuust piiramisõst tiiämi täpsembält teno poeedilõ ja lautomängjäle Tinódi Lantos Sebestyénile , kiä (u. 1510-1556) kiä pand' sääl juhtunu uma laulu sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tuust pitstämisõst saie maailma pääle kõik mäe ja oro. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Tuust proovist võtsõ ossa ka tunnõt koorijuht Ritsingu Alo, kiä juhatas pidol kattõ laulu ja kiä om pido jaos tennü mitmõlõ laululõ koorisääde. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Tuust pääle jäi timä ütsindä' elama esätallo. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuust pääle olõ-i tsia inämb muusõumi moro pääle tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Tuust pääle om meil tarvitõt ravvast lokulaudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/inne.htm
Tuust pääväst naas’ naan’e tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust pääväst saani 44 naksi tütre imäle kui uni pääle käümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tuust saa abi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust saa-as inämb üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust saani ei ollõv Himmaste külah inäp kunagi määnastki suurt kuulu vai katsko olnu, tuud kõiva naat tuust saani Ristikõõvas kutsma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuust saani 38 ollu naane vagane ku lammas ja elänü rahulikult. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Tuust saaniq timmä kutsutass pühä kotus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuustsaani [sellestsaadik] ollõv sedä järve naatu Linnasjärves kutsma ja siält um see järv hinele igävetse nime saanu. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Tuust saani umgi paljapaa sugu ilmah olõmah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tuust saa näile päätoit, et kui kedägi matõtas, syss viiäs näile kraami ja ku hingemälehtuse pääväq omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust saa paigapääline elu õnnõ parõmbas minnä, ku vanarahva keelen ja meelen nime ka paprin õigõs säetäs. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Tuust sai abi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust sai edimäne Prantsusõ asundus Põh'a-Ameerikan, miä jäi püsümä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Tuust saigi Juri nigu looma hoit’ja, nigu hobõstõ ja leh’mi hoit’ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust sai härgütüst, et peris raamat tetä,» selet’ Antoni Annika. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tuust sai maa pääle vanahalva sugu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust sai maar'apaast inne suvist maar'apäivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust saiqki na hussi-synaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust sai suur meri ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust samast keedä sööki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust samast süük tii, mingõst eeläqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuust sildist sõida ma egä nätäl müüdä, ku Saberna poodih käü. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuust sõs ka pall'o uskmiisi, kuimuudu Tennüsele meele perrä olla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Tuust sõs ka tulõ, et aivastõn as'aq, miä meil suun ommaq, nõnast vällä võivaq tullaq, ehk et tol, kinkal nõna verd juusk, verd ka suuhtõ tulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_n%C3%B5na
Tuust sõs ka tulõ, et mõni süük ehk ruug mõnõ meelest väega makus om, ent tõsõlõ om tä kogoni vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Tuust tarkusõst olõ-i normaalsõ inemise egäpäävätses elos midägi kassu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuust tulõgi seosuvinõ näütemäng. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Tuust tulõ küländ valgõ leib. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Tuust vanavanõmbidõ elopaigast, kon Lauri latsõpõlvõ suvõ om olnu ja minkast om saanu timä kodo, om Lauri kirotanu raamadu «Räestu raamat». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuust viimädsest om kah`o. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no7.htm
Tuust või lukõq ütiskeele pooldaja Jaan Vahtra mälestüisiraamatust. pidä taad Tarto murdõl põhinõva keriguuandi kirändüse aigu tähtsäs ja arvas, et tuu om sügävält lõunaeestläisil iks meelen, ilmus jo egän põlvkonnan miiq aoni vällä iks myni mulgi-, võro- vai tartomurdõline Lõuna-Eesti luulõtaja eesti kirändüste. http://wi.ee/voro/
Tuust õdagu puul oll' Epirus , põh'a puul Paionia , hummogu puul Traakia ja lõunõ puul Tessaalia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mak%C3%B5doonia_kuningriik
Tuu suruti aadlimiihi puult, kedä juhtõ Szapolyai János, julmalt maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu suurõmb sai järge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuus võisi egä kuur tetä niipallo koopiaid ku vaia. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=6&Itemid=7
Tuu sysar joq märke niq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sysar naas’ jo ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sysar oll õks ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu syss istus järve perve pääle maahha, nakkas kapla tegemä niidsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu syss ku mynõl tull pereht pallo mano, a tõõsõl jäi vähämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu syss lät’s kodo, p’uksiq veridseq, üt’el’ et jumala teno, ar joudsõ soovoori jalq kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sääd’jä om õks üleväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sääl esi pobisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu säält laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sääne luidsa puu ol'l, kuhe luidsa' pan'ti sisse. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuu sääne pilt juhtu timä moro pääl Pühäjõõ veeren Varõssõ külän 20. hainakuul. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Tuu sõavägi vast omgi siiä merde ar uppunu.» Tulõva tagasi ja jäi läävä uust pite edesi ja jäl käänüs hüäle poolõ üts haro, läävä sinnä, sääl jäi pilises edimiä, mõtlõsõ: jäl meri. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu sõbõr ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sõlmiti Õuruupa Nõvvokogo iistvidämisel 1950. a. nink tä naas' kehtimä 3. süküskuu pääväl 1953. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Inemise%C3%B5iguisi_Lepeq
Tuu sõna lõi 1933. a. kujol Pakstan uma riigi luumisõ iist võitlõja Choudhary Rahmat Ali, kiä avald' tuu uman pamfletin "Noq vai ei ilmangi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Tuu sõna tulõ ladinakeelitsest sõnast civis , miä tähendäs liinainemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tsivilisats%27uun
Tuu söö esiq niq and tälle kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu sündü keerolidsi jakkuisi läbi 20. aastagasaa edimädsel poolõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
“Tuu tagasi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu tagumadsõ otsa seen om viil pall’u rohkõmb ku sääl, mis kaitsõ ala võetu om!» http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tuu tahtminõ käü kõrrast tihkõmbalt pääle. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Tuu tahtsõ kaq kirstu minnä, a temä naas’ vitsuga pesmä, et tul muga üteh lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tahtsõ omma tütärt kosilasõlõ anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu takah: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu takan märgotõdas, kuis savvusanna edesi uuri, kuis teedyst kokko kor’atas ja kuis saanu tuu kõgõ man abis olla. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Tuu talo om mul Võpolsovah, s`oo om mu vanaimä talo – Pedaste talo. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tuu tammõ jätt mälehtüsest, koh näq all puhksiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tanu, tuu om tuu pähälöömine. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tuu tapp ka är uma provva, ja sis puhksõ [puhus] küll ni, et nõnast tull veri vällä, aga mis es tulõ, tuu es tulõ üles. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tuu tapsõ hiusih täie ja tingõ ka ar. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuu tarbis oll' tä joba 1884 ja 1886 Setomaal ja 1887 lehekuun Pihkvan arhiivõ uurman käünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu tarrõ tän’teh, a timä jalq umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tarõ lastukatus om peris imetegu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Tuu tasanõ maa om lubjakivi pääl ja Irboska takah lubjakivvi kaibõtaski'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Tuu tedä mulle ka kaija." http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Tuu tedä mulle ka käia 21 ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/varjatudvana.html
Tuu tege 6,7 kruuni kilost, ku ümbre rehkendä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tuu tege täämbä tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu teid pia arq kaq süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tekkü, ku Inglüsmaa sai hindäle 16. aastagasaa lõpon ja 17. aastagasaa alostusõn kolooniaq ja kauplõmispostiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_impeerium
Tuu tek’k Irboskah, Kauril tek’k Troetsa Moskvah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tennü kolmanda päävä niisama ku innegi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu tetäs leeväkohetusõst tollipaksunõ tsõõr ja pandas ah'osuu pääle hütsi pääle küdsämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
"Tuu, ti esi tah rahvast pite käüdeq, ti hindä man omgi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tiidmise poolõst, kuis kõik olõma pidänü, saavaq võro keele olõmanolõkist tukõ üleilmastumisõ vastadsõq kõgõn Eesti ütiskunnan. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tuu tiidse arq, et sääne süä näil ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tirinui oll puultõist (1½) arssina pikk kepp, sääl küleh oll pikk traat, koh olli rõnga peräh. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuu tirinui oll puultõist (1œ) arssina pikk kepp, sääl küleh oll pikk traat, koh olli rõnga peräh. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tuutminõ um väikene, ei olõ käüvet, mis um sääl punktirehkendüse man kõgõ tähtsämb, pinna omma väiku ja toetusõ omma kah väiku. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Tuu toedas säänce küce valguskõvadusoppusõ lausõ paale: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Tuu toetusõ peräst mi kimmäle asjo kotti ei panõ, a tiiät, sääne vaihõtegemine – euroliit om jo nigu üts pere ja ku pereliikmidega nii mitund muudu ümbre käüdäs, sis… http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tuu tsakõidsi innõ lugõ: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Tuu tsusas’ täl vasitsõ varvagaq silmä vällä, niq ol’l tagasi mint kui tuul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tsässon ol'l väega illos, kohki olõ-õs säänest nii ilosat majja õi ka lossi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu tuginõs säänce küce lämmäoppusõ lausõ paale: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Tuu tul'l tuust, ku Eesus kõrbõh ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tuli, kuvva es hoiõta, tuu palot’ maaha uma peremehe varandusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tuli ütel, et ma palota uma peremehe arq, a tõõnõ ütel, et mu peremehe uhjaq omma ti puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tull' ümbre Peipsi järve Võrro ja kuulut' Võro vereväs Eesti pääliinas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu tull ka kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Tuu tull’ nii loomulikult,» selet’ Grossmanni Triinu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuu tulnu karjaga kodo ja kõnõlnu, et kivi pääl oll istnu näkk ja suginu pääd. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tuu tul´l lehmi peräst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuu tulõgi vällä nigu loodusjõu rakõndus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
Tuu tulõ hommogu sinnä, laulatussõrmus kaq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tulõ kah perrä pruuvi,» tunnist’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Tuu tulõ kasus, selle et tii füüsilist tüüd, a pää om tuu man valla. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tuu tulõ sjoost, et ommaq õgasugumatsõq toetusõq, mitte ynnõ tuust, et tuu tüü esihindäst ärq tasunuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tuu tulõtas meile kõikaig miilde armastust , pühädüst , alandlikkust , andisandmist ja tiinmist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tuu tulõ tuust, ku sanna saina ei olõ kõrraligult lämmäs länny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tuu tulõ tuust, ku sanna saina ei olõ kõrraligult lämmäs lännü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tuu tul’l peremehele ja pernaas’ele üt’el’, et vot tuu vaenõ om ar koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tul’l üles, kumar’d’ Jumala, hiit’ risti ette, läts vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tundsõ arq, et Nos'solka ol'l, üts igäväne käüjä lehm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tunis’t, et soendu om olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tuu as’amiis ol’lgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tuu kaq, täüdä havva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tuust tervest puugist kolmas jago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tähedäi midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tähend külmä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tuu tähendäs, et Uma Leht om võrokõisi seen joba peris umas saanu. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Tuu tähendäs, et inemiisi, kink imäkiil om võro kiil, jääs õga põlvõ kaomisõgaq mitmit, tulõvan aon esiki kümnit kõrdu veidembäs. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tuu tähendäs, et ku Eda taht naada sannan suidsutõdut lihha ammõtligult edesi müümä, sis tulõ ehitä vahtsõnõ sann ja liha suulamisõs-hoitmisõs ruum, minka ammõtnigu rahulõ jääse. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tuu tähendäs, et ku eläjäpidäjäl om söödävili läbi, sõs om parhilla murõ suur. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
«Tuu tähendäs, et ku olõt Võrol opnu, om su seen midägi esierälist,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tuu tähendäs, et mul ei olõ eelarvamuisi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Tuu tähendäs, et omgi õkvalt õigõ aig nuu as'a ette võtta ja häste är tetä. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Tuu tähendäs, et om vaia universaalsõt võrokõsõ märki vai tõistmuudu üldä sümbolit, ja tuu märgi otsmisõ man olnu kavval kõrraga lipp kah är tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tuu tähendäs, et pandas 30 silti Põlva, 24 Valga, 18 Võro, 38 Tarto ja 21 silti Jõgõva maakunna põhi- ja tugiteie viirde. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Tuu tähendäs, et subjekti käänüs sõltus tuust, kas lausõq om tsihilinõ vai olõ-õi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Tuu tähendäs, et sulatsit kloonitas ilma rahha massmaldaq. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/radsynavara.html
Tuu tähendäs, et suurõmb jago reaalarvõ ommaki irratsionaalarvoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
Tuu tähendäs, et söödävilähind om nõsõnu inämb ku kats kõrda: aastak tagasi sai kilo kätte nii 1.40 krooniga. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Tuu tähendäs, et taa olõ-i näütüses sõnaraamat vai võrgolehti kataluug. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Tuu tähendäs, et võro keelele saa-i veidembüskeele staatust tahtagi, võro keele kõnõlõjidõ meelest olõ-i taa veidembüskiil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tuu tähendäs, et võro vikipeediän ommaq egäsugudsõq abi-, oppus-, hoiatus- jm sõnomiq ni pääl-, all- ja veerekiräq automaatsõhe võro keelen, a ka muiõ kiili vikidõn saa no egä tahtja uma pruukjapalgõ võrokeelitses pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Tuu tähendäs: märäq ommaq hobõsidõ suust eläjäq, kedä või tõisi samma suku eläjide (täkoq, ruunaq, varsaq) hulgast ärq tundaq tuu perrä, et nääq ommaq imädseq ja täüskasunuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
Tuu tähendäss tuud et: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tuu tähendäs, terveharv om hulga {...,-2,-1,0,1,2,3,...} elonik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Terveharv
Tuu tähendäs tüüd ja arotamist vähämbä kambaga ja sõs ummi mõttidõ tõisilõ kõnõlõmist ja kõigi mõttidõ umavaihõl kokkopandmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tuu tähendäs, õt üte pildi pääle tull' maaliq ao perrä edesimineväq liigutusõq, tegemiseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Tuu tähtsä samm muut' timä elokäüki pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu tälle sukman. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tõi Kangõlaisi Platsi pääle kokko 250 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tuu tõi viil oopõritelmiisi nink Wolfgang ja Leopold lätsiq viil kats kõrda tagasi Salzburgist Milanohe (1771. a. põimukuu-joulukuu, 1772. a. rehekuu - 1773. a. urbõkuu) "Ascanio in Alba" (1771) ja "Lucio Silla" (1772) luumisõs ja edimädses ettekandmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tuu tõõnõ inemine, halvakõnõ, ol'l tulnu Luhamaal üte poolõ leibä võlgu küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tõõnõ jäi sinnä vällä rõuku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tuu tõõnõ kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tõõnõ naane oll väega halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tõõstusõga tekkü matõmaatika alostõn edimäne kriis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu tütarlats, kiä mu vällämiilütamist juhtse, tüütas põralt ka juhtva kotusse pääl. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Tuu tütrik es ole mitte vanatondi oma tütär, ta olle ka ristiinimene, kedä vanatont olle varastanu ja põrgude viinu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tuu tütrik läts rõivast läve pääle pandma, niq vei tütriku kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tütrik oll väikost saani põrgoh olnu, kooni tull aig vällä tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tütär’ mõistsõ väega hös’te karadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu tüve võissi võru kiräkeelen esiki ellu herätä: http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Tuu tüü käügin tõõstõdiq pall'o tõisi tulõmuisi ja luudi vahtsit meetodit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tuu tüü pääle jäi tä katsas aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu tüü võtva puulpäävä ette ahomeistri Jaan ja Paul Pääso, kiä kõnõlõsõ huviliisile ka ummi tiidmisi nii aho ehitämisest ku õigõst kütmisest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Tuu uibokõnõ puttu jalq vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ull mõista-õiq hinnest köörütäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tuu ull veli kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ull veli las’k’ kolq päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu uma kavalusõga sai kätte, et poiss lugi raamatut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu uma makõ keelega: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu uma musta mäntli ja musta kaabuga, tšekaa ülemb, käve niguq nahkhiir huulitsit piten ja timä miheq mugu arrõtiirseq õnnõ, kohe tä näüdäs' näpoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu um kusikuklanõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Tuu umõhtõ piäsi mõoma, a ma tunnõ-i tuud! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Tuu um õnnõ tehniline iihkiri, nigu kohvimassina pruukmisõ oppus! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Tuu um üts plekist tuus´. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tuu uni oll inne Eesti syja lõpõngut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu uni tulõ mullõ hingiaigu iks miilde. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tuu uputas su är ja tege närvilidses. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tuu ussõ päält ei saa arvugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vabariik saa-as riikevaihõlist tunnistust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Tuu vahtõ, jäi magama, es kuulõqki, ku arq käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vaihõtegemine näide katõ sordi vaihõl esi alati väega kimmäs ei olõ. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tuu vaiv lõppi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu valat ahoplaadi pääle (sinnä võit küdsämise paprõ inne ala panda) ja panõt nii poolõs tunnis ahjo. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Tuu valõtas eläjä lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vana Oga ol'l täl üts klymba tädikene, katõsa aastakka joq ku arq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vanahalv nakas ütlemä, et kuulõ, Mihkal Mihhalavitsil om kõ noorõmb tütär ja loonatark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vanajuudas tull silmiga mano mõtsah vihah tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vana kronks’ ütel’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Tuu vanakurat, lellänaane ütel, et kül sa näet, kolmada kaarna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vanakuri nakas sõlmi vallalõ tegemä, et kaes, määne tuu kodojänes om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tuu vanakuri võtt timä tur'a pääle ja läts lindu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vananaane tälle syss opas', et saq mineq lasõq püssägaq päävänõsõngohe, ku päävä veerekeist ynnõ ts'uut' näüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vanminõ saa Vanalõkuratilõ, a üldäs, Jumalalõ teeno, arõ saie häste kävvu, tuu saa Jumalalõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Tuu vapanaan’e möi tuud jauhha ja võid, syss sai muud kraami ka ostaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vari om silmäle ant, et tä väega hellik ja hõrn iho liigõq om ja tälle tuuperäst esierälikult hoitmist litsmise, pitsitämise ja külgeputtumisõ iist vaja om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Tuu vasinõ paaba ütel torrõhõhe 59 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Tuu vass hobõsõ lehte kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vasta olliq üle Sotimaa suurõq protestiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Tuu vasta tekkü liikminõ pärsiä keele tugõmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tuu vei hindäperi Hollandi riigi luumisõniq ja tuuga naas' pääle Katsakümneaastaganõ sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hollandi_m%C3%A4ss
Tuu vei mu ar Uutsõ kõr’dsi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vei nuuq kuninga latsõkõsõq mõtsa tammõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu velenaane es taha võtta, et mi poolõ tahtsõ syja ülembüs, et siiä sääntsit ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu veli, kes Petsereh elle, tuu olla näist kõgõ tugõvamp vägimiis olnu ja tuu veli käve iga päiv hirmus pal ´lo maad maaha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu veli, kes Pihkvah elle, ehit' Pihkva liina, tuu veli, kes Irboskah eile, ehit' Irboskat ja Setomaa vägimiis ehit' Petseri liina. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tuu veli kõ õks läts mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vesi, üldäs et hingekene sääl hendä arq mõsk puhtast Jumala ette minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu viimäne om kah hää karmanilõ pistä – õigõ rohi, ku köhä vaivas. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
Tuu vii sisen om kuus suurt maisõmaa tükkü: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tuu visanu rahakeldre võtme Rebäse kätte ja lännü esi kah iks limpadi-limpadi tõõsil 49 takah liinast vällä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tuu visas’ timmä kasukaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuvoori külq ol’l võlss, a noq tiiäiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuuvoori,(190)5-ndämäl aastakal olliva Illo ni Hödo Pihkvah. http://seto.ee/category/jutuq/
Tuuvoori olliva nimäq Tarttoh jo mitmõndat kõrda. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Tuu voori tundsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu vyyrit meil ei kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu väega hiitü, tänni, et avitagõq, käe nopas' joq kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu väega ik’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu väega naard. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu väegä pallõl, et ma olõ vaene sant, minnu lubaqkõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu väümees ka puhas’ päävä asõmõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu või jo kyik õigõ ollaq, ynnõ siih tulnuq vaihhõt tetäq tiidüse ja opõtuse vaihhõl. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Tuu või juhtuq ega elolisõga , kinkal kuuldminõ olõman om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kehv_kuuldmin%C3%B5
Tuu või juhtuq lähembä 2-6 aasta peräst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Tuu võimaldas meil ossa saiaq uma Esändä verest ja ihost nink ollaq timäga kuun nii, et mi saa egävedse elo ja meid pästetäs viimädsel kohtopääväl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tuu või olla näütüses ummamuudu juhtuminõ seene- vai mar’akorjamisõ aigu (või panda mano pilte suurõ vai ummamuudu saagiga). http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tuu võrdlus om sääne… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Tuu võro lipu kavand - kõlla-sinine tsõõr sini-rohilidsõ tausta pääl -, miä om luud 2004. aastagal (luujaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Tuuvõrra oll’ kokkolõikmisõ man inämb tüüd olnu, a kokko sai peris kõrralik asi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Tuu võti tunnista, et kes om pästnü kyik liina rahva ja kuningatütreq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võtse kõik, viimäte kõik nuu säksa vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Tuu võtt hambaq ja visas’suuhõ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võtt har´asõ vällä. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Tuu võtt hindä alaq umbõs 5/6 Iirimaa saarõst Õuruupa ilmajao põh'aõdagu viiveere ligi, Suurbritannia saarõst õdagun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Tuu võtt kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võtt nooliga püssä, las'k' hüvvä silmä, sattõ tammõ seest maaha kyiküts ku kaarakubu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võt’t hindäle naisõst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võt’t ka õdagu uma rõiva vanapatu naase käest arq, and tälle joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu võt’t timä väl’lä, võt’t hin’dä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õga keväjä väegaq suur kirmas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õigõ inemine ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õks kuul oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õks lasõ-õs arq viiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õks ol'l pühä tuuja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu õkvalt tetti vallalõ ja väiga olli’ uhkõ söögi kõik üles kirotõt… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Tuu ülembäs sai polkovnik Laidoner . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tuu üleskutsõ lõpõt' tä nii: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tuu üle sul murõht ei olguq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üm’bre ol’lgi kor’junu jo sään’e par’t 2), julgõba ja kõvõmbaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üte kur´ah peoh viskas tä jäl üles ja püüd sis ka’ hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel:"Kas võtat aastaka palgast rahha, vai hää syna?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel kõrraga ar, mis täll ümbre hindä vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel mu imäle: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tuu ütelüs käve eesti keelen laulmisõ kotsilõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Tuu ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel’: ma tahasi katõvõrra tarkust, ku Eelijäl ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütel’ tõisilõ poisalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üte viskas tä hüä käega’ üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, haard tä maaholõvest kivikest üte pekko ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo maastvõõdõdõ mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu üte viskas tä jäl üles ja haard üte maaholõva kivigo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu üte viskas tä üles ja haard sis, ku kivi üleväh om, maaholõvest kivikest üte ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo maast võõdõda mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu üte viskas tä üles ja haard tuu ao seeh, ku kivik üleväh, haard tä maast üte kivigo ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo tuu maast võõdõdo kivigo mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu üte viskas tä üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh om, haard tä maast üte kivigo ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo sinnä’ maast võõdõdo mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tuu ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu ütles, et mingeq kaegõq aita, teil aidah viil rüki om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üts jääse „pitsitäjäst“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Tuu üts siseh om ritk, tõsõq kats väläh ommaq kaksõjaq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Tuu üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Tuu üt’el’ Mar’gele, et massai sul midägi pelädä inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üt’el’, et ku hobõsõga läät, sõss jääseq meil hobõsõ jäleq taiva pääle, agu miq jalksi jovva, kulla tütär’ minnäq, syss jääseq iks mi umaq jälekeseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üt’el’, et mino min’ni tuu külq paari, et angõq timä jaoss kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuu üü jäi külq nii mõnõlõgi lühkeses. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tuu üü om ka viil puhtõrahvas sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuvalu om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuvalu
Tuvalu pääliin om Funafuti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuvalu
Tuvi õks sis laul´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Tuvi õks sis ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_6.html
Tuvvai midägi mõtsast kodo, et pikä eläjä tuut kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuvvas joq kõõ kallimbaq rõivaq kuninga aidast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tuvvas kuninga puult kosilasõlõ rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tu ütles: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tya\:te teye , mea\: mina\: teile tennu\:t olle ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=%C3%B5igede&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Tynna tetti, mis päivä valmistõdi, tuu ööse lagosi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tynnipäiv om inne maasenitsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tynõ vastaossus, mink kucutas laenguvastaossusõs, um jälki üc küsümüs: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
TÕNISONI MANNI ELO JA TIMÄ LAULU kaejatsilõ. http://www.setoinstituut.ee/?page_id=275
TÜ Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
1946-49 TÜ ajaloo-keeleteaduskonnan, kost visadi tõistmuudu poliitika peräst vällä; lõpõt kaugoppõn 1956 soomõ-ugri kiili pääl. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Tä Migulat õks peläs’, inemisile ynnõ ol’l väega tikõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä aeti säält vällä nink tä kolisi Ateenahe , kon täst sai Antisthenese opilanõ, kiä esiq oll' olnuq Sokratese opilanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Diogenes_Sinopest
Tä aja hindä ekä muudu üles – om latsil põnnõv ja ei olõ määnestki ilostust pääle vaia. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Tä aknõ alt kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä alost' tüüd 1. hainakuu pääväl 2002. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Kriminaalkohus
Tä and' meetodi parabooli kaarõ ala jäävä pinna suurusõ rehkendämises lõpmalda ria summana nink rehkend' uma ao kotsilõ väega täpsehe pii . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Tä and' võrrandi tävvelidse lahendamisõ meetodi ja uurõ kruutvormõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä and mullõ puudakõsõ jauhha, tek’ke* mu jago kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä andsõ ka kihnukeelitsehe uudissõsaatõhe võrokeelidse intervjuu võro keele ja kultuuri kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tä andsõ mullõ kõrraga 10 marki rahha, et mis sa jo inne tulõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä anna-as enne pujalõ tallo, ku oll lasknu toovota, et vanõmbit ilustõ pidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä arvas, et või olla eski niimuudu, et üten Võromaa nukan tulõ hää ilm, a tõsõn kehv. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tä asot' Tarton poiglatsi erägümnaasiumi, midä tundas Hugo Treffneri gümnaasiumi nime all, ja oll' tuu juhataja uma elo lõponi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Tä ast' korporatsiooni " Livonia " liikmõs, kon tälle tõsõl aastagal, 1860. a. värmiq antiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä ast' sagõhõhe üles klavõrimängoga, muuhulgan mänge tä 24. joulukuu pääväl 1781 imperaatri iin võiki Clementi Muzioga nink õigõq pia oll' tä hinnäst massma pandnuq ku Viini kõgõ parõmp klahvpillimängjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä astõ läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä astõ puhvetihe, võt't parembit viinu, rahha kaq peogaq, kiäkiq ütle-es midä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä asus Eesti - Vinne piiril, üle piiri om Iivaniliin (Jaaniliin). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Narva
Tä asus Liidopääliina alal ja om tuu keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Tä asus Pahra jõõ veeren, Moskva keskliinast 36 km lõunõ puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Tä asus RahuPaleen Haagin Hollandin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Kohus
Tä avald' seeriä " Vana Kannel " I köüte Põlva kihlkunna ja II köüte Kolga-Jaani laulõgaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Täd'i Od'e [Anne Vabarna tütar Od'e] käve toona'-käega', sis an'd' pala leibä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Täd'il [Anne Vabarnal] omma'-nisoldon(u)'-sõna'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tädi iske tsurakõsõ suurõst nõglast, pand arq tsagimõ alagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tädi joq kyik võt’t hindä kätte, pan’d’ miilde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tädi kaes “Ega mi noq inämb timmä süümä ei naka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tädi kai väega, sis ma ka pei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tädikene_ks mu armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/28.html
Tädimiis taht väega värskit kalla. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Tädini, lõika leib! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ehit' parõmba teleskoobi, ku nuuq seeni olliq olnuq, uurõ tuuga taivast ja oll' Kopernigu oppusõ puuldaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galilei_Galileo
Tä ehit' vahtsit massinit, nigu näütüses piiramismassinaq ja kruvipump , midä kutsutas timä nimega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Tä ehmatu väega ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ei kuulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ei võta kuuldaqki, lõikas ja laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä elli ja tüüt' Aleksandrian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä elli juutõ liinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä elli Širazin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Tä eläs ka Honshu ja Hokkaido saarõ pääl Jaapanin nink Kunaširi , Iturupi ja Sahhalini saarõ pääl Vinnemaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tä eläs kivve vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lodi_(kala)
Tä ennustas, et sügüses nõsõs ka liha hind. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Tä enämb es mõista muud tetä, ku et min tuu mullõ elävät vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä esi ost leibä, a and sullõ süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä esiq es kirotaq filosoofiliidsi tekste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sokrates
Tä esiq mõist' häste lauldaq, klavõrit mängi ja käsitüüd tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä esi sai majja elämä päält sõta. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tä esi sängüh les’ätäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es jõuaqki kannahta, et sa olt tennü syja kinnitüse a ei olõ maija tennü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es lääqki timmä kutsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es ole viil uma tsõõri päält kodo tagasi joudnu. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tä ess oll ütelnü, et hirmu ai pääle ja oll lubanu siss tuud kalla kinni püüdä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Tä es süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es tiiä, et selleperäst, et ma ei olõ leibä hoitnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es või ellä sääl niimoodu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä es või sysart nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä esä, Bernhard Hanimägi oll´ kah Matsi Pärnät. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Tä haar’d’ pihete vahelõ nyna ja vasaraga otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tähega q , nigu ka võro keelen, kirotõdas malta keelen kurgupeethellü , nt qattus 'kass'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malta_kiil
Tä heidäs’ päivä magama, a veleq teiväq tööd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tähejärekõrd tähistün: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea_kiil
Tähelepandmisõs! http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Tähendäs hoobis tuud, et oppaja mõist latsõ jaos põnnõv olla ja tuuga kuts latsi umma ainõt opma. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tähendäs sõna väe tundminõ om kõiki miili ütine tundminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Tähendäs tä inämbüisi iks tuud, mis eesti keelen rüüpama, rüüpima. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Täheqki omma taivah, susi ja kahr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täheq q ja y olõ-i võro keelen võõrastäheq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Täheq q ja y olõ-i võro keelen võõrtäheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Täheq ą, ę, ń ja y saa-ai kunagi ollaq sõna algusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_kiil
Tähetiidüsline kevväi nakkas keväjädsel käänüpääväl põh'apuulkeräl ja sügüsedsel käänüpääväl lõunapuulkeräl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kevv%C3%A4i
Tähetiidüsline suvi nakkas suvitsõl käänüpääväl põh'apuulkeräl ja talvitsõl käänüpääväl lõunapuulkeräl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suvi
Tähetiidüs vai astronoomia om tiidüsharo, miä uur taivakihhi ja näide süstemme ni kosmilidsõ hajoainõ ehitüst, liikmist ni arõngut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4hetiid%C3%BCs
Tä hiil’mä, kooni sai mõõga arq varasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä hil'l'okõisi sängü alt vällä ja leeväkohetusõga võid' provval ündriku kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä hil'l’okõisi kobõ vällä kõ ündrikuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tähistü om tähti kokkolepüt komplekt, midä tarvitõdas määntsengi keelen kirotamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4hist%C3%BC
Tä hoiatas, et alkohoolik om tsipa närvilidsemb inemine ku tõsõ ja tä piässi kaema, et ei trehväsi jäämä väega nälätses vai suidsumehe puhul ilma suidsulda, väsünüs. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Tä hoit rehetarõ'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tä hojot' kikonidõ, lotofaagõ ja ütssilm Polyphemosõ man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Täho-lehmäq tännitelliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
Täht 'i' panti peränpoolõ mano, et tuud sõnna olnuq lihtsämp vällä üteldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Täht' q märk' synalõpu kakkõhellü ( maq, kaeq, kalaq ) ja y korgõt, i -puulsõt õ -hellü ( sys, nyna, myyk ). http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tähte c pruugitas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Tähte c tarvitõdas kuikivõrd ka luulõn ja ilokirändüsen. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tähte f pruugitas ynnõ võõrassynnon. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tähte f pruugitas õnnõ võõrsõnon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Tähtis om esieränis Räpinäst peri Paulopriit Voolaine tegevus seto lugõmiku luumisel ja seto eeposõ “Peko” valmistamisel üten lauluimä Anne Vabarnaga. http://wi.ee/voro/
Täht ol'l otsa iih, et Pet'serski Karnilei. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Täht om täisi poisikene! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Täht q märk kakkõhellü (kurgupeethelü, näütüses maq, kaeq, kalaq ) ja y korgõt, i -poolist õ -hellü ( sys, nyna, myyk ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Täht q märk kakkõhellü ( maq, kaeq, kalaq ) ja y korgõt, i -poolist õ -hellü ( sys, nyna, myyk ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Täht q märk kurgupeethellü , midä kutsutas ka kakkõhelüs, nt maaq, piniq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tähtraamadu pand’ kokko Reimanni Nele, pildi tekk’ Margna Epp. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tähtraamadu vaihõl om ka suur sainakallendri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tähtraamat om võro- ja setokeeline raamat-kallendri. http://blogs.station.ee/channel/24768
Tähtraamat oppas Lindora laadul näüdäti edimäst kõrda tulõva aasta Võro-Seto tähtraamatut. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tähtraamatun om Pulga Jaani jutt «Võrun, Võlsi tiil» ja Ilvesse Aapo «PRIA, mu arm!». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tähtraamatun om ka hulga luulõtuisi, eräle osa om pühendet tulõva-aastadsõlõ juubilaarilõ Kauksi Üllele. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tähtraamatun trükitäs är' ka ilo- ja tarbõkirändüstekste. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Tähtsiidõ tiidmiidsi löüdmine kullõmistekste abiga. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsist asjust tulõ iks kõnõlda ja noid ka tõisile tutvas tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tähtsä ei olõ, kas sanna taht tetä üts taloperemiis, mõni küläselts vai sõpruskond, päätähtsä om, et sann tahetas lõpuni valmis tetä ja tuu jaos ka aigu om. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Tähtsämbäq aoluulidseq juhtumidseq üten Eesti aoluuga. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsämbäq eri kantõ keelejoonõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsämbäq imetäjäq ommaq suur kuklasõkahr, jaaguar ja kapibaara , maailma kõgõ suurõmb jüräjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Tähtsämbäq jõõq ommaq Zagyva, Tarna, Tisza ja Laskó. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Tähtsämbäq kerigupühäq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsämbäq kultuuriluulidseq kaemist väärt kotusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tähtsämbäq maapinna-kujoq ja luudusvaraq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsämbäq majandusharoq ommaq puu- ja metälitüüstüs, telekommunikats'uun ja eelektririisto tuutminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Tähtsämbäq rahvapilliq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsämbäq tüüq: põllutüüq, jaht, kalapüüdmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tähtsä om HS tegevüs kodoluu-uurjana. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tähtsä om saiaq kingitüsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Tähtsä om tuu, et Pulga Jaani illos Varstu kiil om jälleki vähämbält nii kavvas alalõ ja kullõldav, ku pikält lasõrtsõõri püsüsse. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tähtsä om tuu kah, kuis inemiisiga läbi saia. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tähtsäq tüüstüsharoq ommaq elektrooniga, puutriosaq ja autoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Tähtsäs võro keele selgessaamisõ võimalusõs saa suurõst pääst taa keele äropminõ ja tähtsäs võro keeli läbikäümise kotussõs saa interaktiivnõ meediä. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tähtsä teedüs inne pito . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Täht tõi tõlla jo tareje! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
Tähu-lehmäq tänitäseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/1.html
Tä härgüt' korjamistüüle ummi sugulaisi, noorõmbit sõpro ja lajembat eesti publikut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tähüssyna kotsilõ ant tiidüs om sääntsen kõrran (kaeq samal aol synaartikli plaani): http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tähüssynaq ommaq annõduq tähistüjärekõrran. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Täh’t ol’l otsa iih, et Pet’serski Karnilei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä iks pagõsi ilma latsõlda ku ül’ti, et Pühä-Maar’at viiäss tüt’re poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä imä oll' rassõjalalinõ ja täl tull' himo nõia aian kasuvidõ rapuntsli-nimelidsi aidviljo perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Tä inäb midä tii-is, tul’l hummogu üles mõs’k suu arq, syss kumar’d kupal’lo tä esiq tiidse joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä istõ jalq teki pääle, niq läts tõistõ liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täi tähendäs häöngut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jaga kihä sisestpuult kattõ jakko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaheliha
Tä jalaga lei persehe, et kasi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jalq selet’ arq, et maq tuu as’a peräst olõ tulnuq, jaq sääntsit jaq sääntsit maq tii pääl näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jalq sängü all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jalq tsusas’ silmä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jalq uinahtu magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jal tekk ka nii, kuis tä opas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä jo kullõl’ esiq kah perrä, et kari väläh, - tul’l mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä juhtõ Ameeriga Ütisriike üleilmalidsõ majanduskriisi ja Tõsõ ilmasõa aigo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Roosevelti_Franklin_Delano
Tä juhtõ aastagil 1910-1912 edimäst Antarktiga -ekspedits'uuni, miä joud' lõunanabalõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amundseni_Roald
Tä juhtõ muslimidõ võidõlust frankõ ja tõisi Õuruupast perit ristisõdijidõ vasta Vaihhõmere hummoguveeren nink vallut' Palestiina Palestiina Kuningriigi käest pääle Hattini tapõlust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saladin
Tä juhtõ viiendät ristisõta Pühäle Maalõ 1217. a. pandõn vällä ristisõto aoluu kõgõ suurõmba kuningligu armee. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tä julgustas inemiisi, kiä tahtva viinaviast valla saia, edimält kas vai kõlistama. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Tä juusk läbi Gulbene, Alūksne, Valka, Valmiera, Cēsise ja Riia rajooni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Tä jäi haigõs tuust sõidust ja kuuli är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tä jäi kaonus 1928.a. piimäkuun kui võtt' ossa pästmismissioonist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amundseni_Roald
Tä jäi tii pääle, miä vei Bišapurist ja Gurist Istakhri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tä jääs ekvaatori ja 12. põh'alakjuskraadi vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Tä jääs käevarrõ päälmädse ja alomadsõ jao vaihõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%BCnn%C3%A4rp%C3%A4%C3%A4
Tä kaartõ ütsindä sibistäs näpu vahel ja kaes, tulõ sisse herr kolmõ päägä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaes mullõ otsa ja ma tälle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tä kaib tuu kivi alt. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tä kai, et saina veereh oll suur kand. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kai, ku kass tull aida, läts uibohe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaits' kodanikuvabahuisi, muuhulgan usuvabahust ja kauplõmisvabahust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Voltaire
Tä kaksõ kipõlt ammoniaagivooligu vällä, a es jõvva paeda ja oll’ ülepää ammoniaagiga kuuh. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Tä ka kõ külmäh tarõloksikõsõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kand nii vai tõistõ Eesti süämetunnistust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
Tä kandus edesi päämädselt sugulidsõl tiil vai vere kaudu (nt. kui mito inemist ütte pritsi tarvitasõq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/HIV
Tä kannõlt hillokõistõ tilist’ ja suigahtu magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq enne tohi-is liigahutta, kullõl, ku paaba jäi arq magama, syss ai veleq üles, et noq om asi joq väega halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq kumar'd' jaq küsse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq määne pühä miis ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq, nigu päiv läts, ol’l väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq süläs’ põrmadu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kaq tuu uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kasus kooni kuvvõ miitre korgutsõs ja and hektari kotsilõ inämb terri ku ütski tõnõ terävili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mais
Tä kasvi vällä tüülaulõst, bluusist ja spirituaalõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%A4ss
Tä kasvi üles Põlva vallah Kähri küläh mitte väegä kavvõl Kõivo juttõst tuntu Kähri kerikost. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Tä kasvi üles katoliikligun perren nink jäi kõgõs elos katoligu kerko usutavas liikmõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä ka taht süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä keisrile ütel, et keisri, sääntseq meheq käveq seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kirot' inämb töid piiblihermeneutika kotsilõ ku luudustiidüisi kotsilõ, kuigi täämbädsel pääväl teedäs tedä perämäidsi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä kirot' pall'o sufismist mõotuisi saanut luulõt, opõtliku filosoofilidsõ poeemi "Viläaid" (vai "Bustan" ja "Saadi-name", 1257) nink suurõmbalt jaolt proosan kirja pantu, sufismi eetikat tõlgõndava "Roosiaia" (1258, tunnõt ka nime all "Gulistan"; eesti keelen ilmunuq 1974). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Tä kirot' teossit matõmaatigast , tähetiidüsest ja filosoofiast nink tälle olliq umatsõq araabia aristotelismi põhimõttõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Umar_Hajjam
Tä kirot' tuu 1308. ja 1321. aastaga vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Tä kirot' töid füüsikast , metafüüsikast , poeesiäst , tiatrist , muusikast , loogikast , retoorikast , poliitikast , valitsõmisõst, eetikast , bioloogiast ja zooloogiast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aristoteles
Tä kirot' ummilõ kiräsõprolõ ka tuud, et võrrandil olõ-iq mittetriviaalsit lahendit ja et tuud saa tõõstadaq laskumismeetodiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä kirot' viil töid perspektiivist, koonussõlõikist, sfäärilidsest geomeetriäst, arvoteooriast ja matõmaatilidsõst rangusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Tä kirot paprõ pääle ja and paprõ naase kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kirot’ kirä, tsiirat’ nisaatõ paprõ pääle, tä tähti es tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kirot’ umma päivikuhe: http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Täkk hiit raua jalast arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Täkk olgõ siih!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täkk oll keisril valmistõt joq valmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täkk pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täkkvars om õks paremb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä koput’, lasti tälle uss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kor´as rahvaluulõt ja vannavarra muuseumi jaos. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Tä krooniti kuningas 3. hainakuu pääväl 987 nink tä pidi tuud ammõtit uma surmani 24. rehekuu pääväl 996. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Capet%27_Hugues
Tä kunagi es lasõ naist aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täku otsõ ja lehmä jo kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ku põrot’ pääga vasta ust, tull Vassil esäga ülest kaema, mis ta oinas män’g sendseh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täkuq ommaq surbnuq härä nii arq, nigu olõi soolikitkiq jäänüq perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kurvastus, jäi haigõst, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Tä ku tekk, ni "Halv, ka ku no läts maaha!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kuts talomiihi iks kõgõ jahimiihile teedä andma, ku tsia omma pahandust tennü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tä kutsõgi tsõõriklavva takan uma söögi tegijit säänest söögipaketti vällä märgotama. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Tä kutsõ tervüseviaga inemiisi Skype firmahtõ tüüle, a sis piät määnegi tõnõ võõras kiil ka häste selge olõma. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Tä kutsõ õkva appi mitu hääd inemist, kiä naksi kah paiukuurt korjama ja muusõummi tuuma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tä kuul'd' ku tulõ, nigu maa kyik tõrgus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kuule kadonakõnõ ar ja es saa edese üteldä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tä kuuli Aleksandrian aastagal 194 i.m.a. 82 aastaga vannnusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Tä kuuli 1630 . a. nelätõistkümnendä latsõ sünnütämisel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tad%C5%BE_Mahal
Tä kuuli düsenteeriähe pääle summa lännüt pääleminekit San Juanilõ Puerto Ricon 1595. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Drake%27i_Francis
Tä kuuli katõkümneaastagadsõlt duellil saad haavo kätte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Tä kuulu Rootsi salga nn. tagalamiiskunda - hoolits' varustusõ, söögi ja eloasõmõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tä kuulus Atlandi suurõmere veeremerri hulka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27ameri
Tä kuulus maailma 15 kõgõ vanõmba ülikooli hulka, miä ommaq vaihtpidämäldä tüütänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Tä kuulut' hindä Jaapani valitsõjas pääle uma esa Osahito surma ja lõi Tokugawa šoguni Yoshinobu väki. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mutsuhito
Tä kuul’d’, et tulõ pereh vällä ja läbi paja minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ku võtt hiussit pite, vei sanna, nigu kundsaq kolisiq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kyikõ selet' tuust ilmast, ütel', et kolmõ synna lubata-as ynnõ üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kynõl`: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tä kärpe suurmaaumanikkõ džagirdarrõ võimo, lõi püsüvä keskvõimo ja haldussüstemi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
Tä käs’k’ kuningapojal karadaq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä käve Võro Instituudin , kon oppõ üten tõsis suumlaisiga veitse võro kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haloneni_Tarja
Tä käü uma mehega esiki kats tsõõri päävän mõtsan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tä kõgõ kuulsambaq teosõq ommaq romaan " Paat ", näütemäng "Susi" ja viil om tä filmi "Taarka" stsenaariumi kuunkirotaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Tä kõgõ meelelidsemb viiemeistre oll` Wagneri Richard . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Tä kõnd' katõ jala pääl, tege ummi kässiga tüüd, timä pää sisen liigussõq mõttõq ja tõisi inemiisiga saa tä kõnõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tä kõnd piaaigu faasani muudu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tä kõnõli, tekk no'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tä kõnõlõs, et püüd iks umilõ tüüliisile niipall’o palka massa, et inemise rahul omma ja uma perrega är ellä saava. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tä kõnõl’ , et timä naasõ vanaimä eläs Kanepi kandin, pidä hinnäst võrokõsõs ja kõnõlõs kõikiga võro kiilt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
Tä kõnõl’, mändse omma seoilma-ao noorõ inemise arvamisõ ja tahtmisõ, mõttõ elost. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tä kõ sääd’ nuid sõrmi, a riist esi män’g’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kõõ naanuq mutitama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä kõõ ütel’ väegaq tuu jumalasynagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä küsse, kuna tütrigul suguelo nakas`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Tä küsse külq too vägimiis, et kas annat lupa kuninga käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä küsse tööd hindäle, et mullõ ka süvvä saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä küünüs Atlandi suurõstmerest Vaiksõ suurõmereni nink Põh'a-Iämerest Ameeriga Ütisriikeni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Tä lask' ehitäq kaitsõkraavi liina ümbre, nessütüs- ja kuivõndussüstemi nink tä lask' liinamüürüq ümbre tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tä lask hindäle mõnõl hääl sõbral Vinnemaalt rohtõ tuvva. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Tä lask kah hinda sisse ja satte süvvä mii sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tä lask põlvildõ maaha: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä laul vanno lõunaeesti rahvalaulõ ja tege ummamuudu muusikat artistinime Kago all. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Täl es olõ aig täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl es olõ midägi muud, ku üts täüdäng püssärohto. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl es olõq muud midägi, ku must varsakõnõ valga täh’t otsakõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl hindäl aetu väega valgõq rõivaq sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lindas umma tiid, niq omgi ei kostiga, ei kostilda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl jäi sinnä hüäq rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl kaq vaija minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl kaq õkva sääne sama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl kivve kott täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl kyik umaq umatsõq kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl laba pääl tul'l miilde, ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle Mikul opas’, et ku sa läät, käki arq kohe pühäste taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle aeti vasta, a tä kohe mõõgaga keerut’, võitsõ kyik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle andas jalq kolmõ jalaga hobõsõpala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle anti raudkinnas kätte ja hobõnõ kaq nelli arssinat korgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle an’d’ punna villu kotoh kedradaq, niq rõivastkiq tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle es olõq tuu sukugi miildünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tälle jõvvaas kiäk’i viländ saapit tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle ka sai uni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle kor’ju armõdu pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle kullakuningas an’d’ kullatsõ ubina kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle kõgõ ligemb om uma pereq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tälle lei joq ku väidsegaq süämehe, et noq vei arq muq tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle miildü kandaq uhkit rõivit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tälle miildü kyigigaq juttu ajjaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Tälle miildü pido pääl kävvü nink tä tandsõ häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tälle miildüs laul «Tii», käve ka edimädsel Umal Pidol laulman. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tälle nigu rahha olõ-õs vajagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle nigu surmakohut mõistõti jo, selle et vangih inämb es püsü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle oll ült, et nii kavva, ku viil valgõ rüvvega rahvast om, tulõi otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle ol’l halv sisse tüknü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle om ka jago säet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle pantõv kohustusõs minnäq mõtsa, otsi üles mõtsaveleq Rootsi Jaan, Kakko Arnold ja Randmaa Paul nink tuvvaq nääq julgõolõki opõratiivlöögi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tälle saa-as tuust rehest kaarnitsa leibägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai joq juht kui kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai nigu kohtupäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai pal'lo riihhi jaq pal'lo leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai suur karbi täüs kulda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai teedä, niq võt't varas't' arqki tuu latsõkõsõ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle sai väega lämmi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle tull joq mõistus sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle tõiq kaarnaq leibä jaq lihha, toitu kaq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle väega nakahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle võeti siist lähkost üt’s ees’tläne elämä sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle üteldi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tälle ütski tükk pääle es sata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täll oll ka parajalt - nii Jüri päävä ajal - üts häri-vasik tappa, midä mie tuolsamal õdangul arr otsatime, nink säält tuo nelli versta maad, kõõ vasika pääga Remmeskehe rüheme, õkva vijeharolise lätte mano kulda otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Täl läts süä täüs, et mis Krystos lubasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl läts tuud aigu pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl mitte midägi es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl naasel kotoh sündü väikene latsõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl naas süä haltama, et ku oina sei arq peräkõrra saa vaenõ kaq muq hüä peritsejäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl nakas' õks tuu päiv lähembähe tulõma, kuna visanu arq hahenaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl nakas süä hälkelemä tuud kullast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol'l sääntsit nõvva kaq, tuul vanalkur'al. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll' kindralkupõr'naatri, katõkualinõ parlament, valitsus, mink nimitüs oll' täütevnõvvokogo (Executive Council), ja pääministri, kink nimitüs oll' täütevnõvvokogo president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Täl oll' tähtsä osa tuun, et Rooma Vabariigist sai Rooma impeerium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Julius_Caesar
Täl oll' viis sõsard (kinkast kats' kuulivaq latsõn) ja veli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Täl oll' väega rassõ elo. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Täl oll esä kuningah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olle umaperäne kõnnõpruuk'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Täl ol`l` iks kõgõ uma suur võtmõkimp puusa pääl, nuo sääl tilisi’ jo kõlisi’, nigu kavvõtuhe kõik ärr kuuldu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Täl olliq niisama suurõ haalaq ja jutusõajajaq kokko tulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olliq parembaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olli vist mineva-aastane külm sann 25 meelen. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/meelespidaja.html
Täl oll joq pää seeh, et muuq siiä kuningas ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll kassikõnõ ja pinikene kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll lavvakarbih sõrmus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll märk, et ma lasõ maaha püssäga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll naane kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll nigu ikäv, syss kõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll oma kraam kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll too mood olnu, et ta alati, ku ta midä mõtõl, katõ käega pääd süütse. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Täl oll tütär nii haigõ, nigu haisas' kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ollu üts sulane Rebäne, niisama kavval ka ku rebäne. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Täl oll vaija õks anda, hot suupala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll väits kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl oll üts ravvast varb; siih/piu "suup" - loetamatu/Mi olli üshe öitsih, sis tah all jõõ veereh kivi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Täl oll’ kats’ tütärd kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Täl olõ-i ütine laul! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Täl olõ-õs hussih pal'lo inämb ollaqkiq, ku saanuq timä kaq inemisest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olõ-õs jalgu kaq põlvist saani. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olõ-õs kar'usõkõist2 ja' läts otsma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Täl olõ-õs mitte ku midägi varandust. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Täl olõõs muud vil’jä ka tett, ku puul’ myytu kes’vi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olõ-õs sääntseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olõ-õs tuu midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl olĺ illos killõ ja Ossipva Mannil om illos torrõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Täl ol’l aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l armõdu pal’lo vär’sse ka pääh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’liq ni hüäq hobõsõ, et suvõl sõit’ ka riigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’liq nii hüäq hobõsõq, et suvõl pan’d rii ette ja riiga sõit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l joq kyik arq märgit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l kirst hindäle joq kyik valmistõt valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l miis’ arq koolnuq üt’sindä paabakõnõ pidi maad kolmõ väiku latsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l puul’ mõõtu kes’vi tett ja Mikul’ hallas’ tuusama arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l siih jago, - tuu jäi seeniq tõõsõ vele kät’te. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l tuli tett üles jaq hõik’ mano laivameheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl ol’l valu suur jaq rikas ol’l, an’d’ suurõ rahapaki kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl om joba kokko kor'at teedüst inämb ku 200 savvusanna kotsilõ. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Täl om katõtõiskümne jakugaq tarõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl om kolm ossa: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jumalik_kom%C3%B6%C3%B6dia
Täl om kõ suurõmb herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl om küländ kriitikamiilt hindä ja tõisi kotsilõ, a ta mõist śood kompensiiri’ innustavatõ kitmistõga. http://www.zetod.ee/set/zetod/jalmar
Täl om luulõraamadukõnõ "Rõuge kiriku kell", kon myni võrokeeline luulõtus kah seen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
«Täl omma huvitava laulu,» naard tütrik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Täl ommaq latsõq Grete Laura, Karl Rudolf ja Astrid Juulia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
Täl ommaq tulitsõq vankriq ja kats hobõst ja tulinõ piitsk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl om naanõ ja kats poiga, pere eläs Krüüdnerin – Valgjärvelt kümme minotit sõita. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Täl om neli tütärd – Maali, Salme, Päivi ja Leelo ni kats poiga - Niilo ja Truvar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Täl om nellikümmend nelli puuslikõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl om olnuq tähtsä kotus nii Vana-Vinne riigi aoluun ku ukraina rahvusõ kujonõmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Täl om olõman kõik tuu, mis tege ütest hääst oppajast väega hää oppaja: tahtminõ olla esi täämbä parõmb ku eelä ja hummõn parõmb ku täämbä. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Täl om parhilla viis eesti tõugu hobõst: http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Täl om plaan tulõvadsõ võro lipuga kõik vana Võromaa katõssa kihlkunda läbi juuskõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Täl om tuumapomm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Täl om tähtsä kotus kurdi, araabia, pärsia ja türgü kultuuriluun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saladin
Täl om umahindä miis’, tä kand timä iist huult. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Täl peigmiis ol'l võtnu naase ja timäl tul'l niipal'lo halõdus, nigu kuuli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl piät olõma sissetulõk ja koolitõt piät olõma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Täl piät olõma uma kinnisvara: maa, mõts, põld vai määnegi tuutminõ. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Täl rahha ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl sai hüä miil, et timäle oll must karpki ant, oll kuld seeh, mul jo tiiäi miä omgi, et väega illos om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl tulle kange joogijanu pääle, taht villkoppa võtta ja juua, aga kui ta tedä võtma läits, tagasi 4 ta järest iist ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Täl tuu ol'l õks väega süämeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl tuust olõ-õs viil viländ, mis ol'l uma varandus ja vaesõ mehe kolmsada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lubasi, et tekkeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lubasi suvõl perrä kaema tulla. http://www.els.ee/index.php?page=245&print=1
Tä lugi õks kirjä, lää-äs vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl uma kot’t ja jo köh’vli seeh, et kot’ti pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl uma naane oll timäst vanõmb, haigide silmiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl um katõsa jalga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%A4rm%C3%A4vit%C3%A4i
Täl um rahha kooniq 2020. aastagani, a tä saa üleväh ollaq 2028. aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Tä luudi 1975 NATO ja Nõvvokogo bloki riike puult ütitselt, et konflikte ärq hoita ja kriisega toimõ tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Julg%C3%B5ol%C3%B5ki-_ja_Kuunt%C3%BC%C3%BCorganisats%27uun
Tä luudi 1923 Riikevaihõlidsõ Kriminaalpolitseikomisjoni nime all, Interpoli nimme kand tä 1956. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Interpol
Tä luudi Riikevaihõlidsõ Telegraafiliido nime all ( International Telegraph Union ) joba 17. lehekuu pääväl 1865 Pariisin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
Tä luudi 1867. a. nink timä keskus om Toronto . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
Tä luudi 7. mahlakuu pääväl 1948 ja timä pääkortin om Sveidsin Genfin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailma_Terv%C3%BCseorganisats%27uun
Tä luut tutva talomehe pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Täl vaija muih paiguh ka ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl valgõ kleit olĺ säläs, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
«Täl vanamiis niigi kõikaig hürises, õt tä säänest ull’ust tege!» ütles Anneli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tä lähend' harmoonilidsõ ria osasummasit logaritmõga (Euleri summiirmisvalõmi iinkäüjä) ja uurõ astmõrito. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä lät kodo, tekk ka nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts aho mano, võt’t hani vällä, tuu teendri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts esi põrgohe minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts esiq kaq appi ristirahvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts kaq, mõtsah passat’, kooniq tabaq vällä sattõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts kerkohe, heränd too naase ülest ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts, lammõs’ syss vaihõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts, omalõ ülembäle ütel'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts põrgohe perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts talli, kergähüt’ kivi ülest, päitse vällä, lei jalga vasta maad: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts tarõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts tarõ ala, Looska. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts turu pääle, jagi saiaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts tuuhu puuldõ, a mõrsja läts sinnä pooldõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts, tõi ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts velega liina ja osti velele kaq hüäq rõivaq sälgä ja lätsiq syss umma essä kaema kümne aasta peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä läts vällä kusõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lätt kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lätt mõtsa kuvvõ aigu hummogu, sõs olõ-i viil väega kuum. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tä lät’s läbi kar’a üt’te mõtsa orgo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lõi nii vaimoliidsi ku ilmaliidsi töid laulupargilõ, pillipargilõ (orkestrilõ) ku ütsikile pillele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bachi_Johann_Sebastian
Tä lõi sümfoonijit, kontsõrtõ, oratooriummõ, klavõri- ja kambrõmuusikat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelssohni_Felix
Tä lõi tagasi oligarhõst rivaaliq, kedä kutsuti "väiksis kuningis". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tä lõi umaq kunstitüüq aol, midä aoluulasõq kutsvaq Hollandi kuldaos . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rembrandt
“Täl õkva sääntseq olliqki.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä lõpõt' Puchbergilt suuri summadõ lainamisõ ja naas' võlgo tagasi massma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä löüd' Achilleuse, meelüt' Iphigeneia Eulissehe ja sõdõ Trooja peräst julgõhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Täl’le Jumalast ol’l jo ar ant kõik’ süämehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl’le ma iks ik’i ja kaip’si, et olõi saapakõisi jalga pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl’le miil’dü tuu tüt’rik arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täl’le muidogi tet’i kõõ üdagusüük, a tuu õdagu olõõs tettkiq; et mään’dse sa väü võt’iq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä maalõ pall'o pilte inemiisist: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vel%C3%A1zqueze_Diego
Tä magasi tuu üü arq, läts jalq päivä käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä matõti Põlvahe nink Jakob naasõga tulliq kah puhtilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä matõti 7. joulukuu pääväl St. Marxi kalmistulõ harilikku hauda vähätside leinäjidega, tuu oll' tuuaigsidõ Viini kumbidõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä matõti 17. vahtsõaastakuu pääväl Tartohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä modernisiirse Vinnemaad võttõn iinkujjo Õdagu-Õuruupast nink vallut' Vinne riigile mano pall'o maid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Tä muido süü suq kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä mullõ selet’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä muudku lugi kirja ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä muud midägi es pel’gäq ku rüülit peläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tämä jälle higo väitsekest jänese lõõri lõigata', jänese kaala kaksada. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Tä märke vällä Newtoni samasusõq, Newtoni meetodi, klassifitsiirõ tasapinnalidsõq kuupkõvõraq (kolmanda astmõ katõ tundmadagaq hulkliikmõq) nink oll' edimäne, kiä tarvit' jagoarvoliidsi indeksit ja analüütilist geomeetriät diofantiliidsi võrrandidõ lahõndamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä mõistsõ kõnõlda tollõ inemise eluluku nii ette- ku taadõpoolõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Tä mõist tundi põenvust sisse tuvva. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tä mõist uma ainet väega höste selges tetä kasutadeh taa jaos kohati eiski humoorikaid näüteid. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tä mõtõl' vällä spiraali , miä kand timä nimme, nink löüd' valõmiq püürdpindõ mahtõ rehkendämises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Archimedes
Tä mõtõl, et kuvva tiid ma no syss lätt õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä mõtõl, et kuvva 36 tiid ma no sõs lää õks 37 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tä mõtõl, et säält tä õks inämb tagasi ei päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tän'täs sysarõlõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä naanõ oll' Krupskaja Nadežda ja latsi näil es olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
Tä naas' läbi jõgõ oiduma pakku, niq uppu arqkiq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä naas ikma ja ütel, et pan no käe räti sisse ja panõ mullõ puuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä naas’ jalq halusahe ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä naas’ nõudma timä käest, et kost sullõ sai soo varandus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä naas’ pääle üte hobõsõga, a tiinõ märä tõi pia varsa. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Tä nakas kivvi võtma, a tä haar’d’ habõnit pite kinni, lei vasta kivvi, niq arqki tap’p. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nakas riste ette lüüma, sis nägi, et oll kõik aig tsõõrimuudu [ringi oma jälgi möödä sõitnud. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tä nakas väega pelgämä ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tä nakas’ latsiga üteh puutrih päästrehkendämist tegemä ja käü Põlva maakunna oppajidõga pranglimisõ võistlusõl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tä nakas’ vaidlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nakas’ valitsusõga vaidlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nakkas pääle Tiibetist ja juusk Araabia merde . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Indus
Tä nakkas sinno pallõma, a sa laskui inne timmä tagasi, ku lugõ meie-issä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tänavu oleme pääle emäkiilepäevä pidänu vastlapäevä ja paastumaarjapäevä. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
Tänavu sügise sii ehk viil käiku ei lää, sest tüü ainekava man lääp viil edesi. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Tä nelikümmend pangi nutsut’ ütsindä ar’a kõhõtut vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nigu väsüt näid niimuudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nii tekk kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tänitas õks edesi: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tänitas õks kass: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Tänit’ ynnõ takah, et külq maq suq kätte saa, külq saq tagasi tult viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tännässilmä külä Joosõpi talu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Tännässilmän) ja muijal Eestin. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Tä nuilõ näüs, kiä hyndsaq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä näge sändsit asjo, midä egäüts näe-i. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tä nägi, et iinsõitja mano tull kolmas miis. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tänävä all om maisõmaa-Õuruupa kõgõ vanõmb metrooliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tänävä üten otsan om suur Kangõlaisi Plats, kon om Millenniumi monument (pühendet tuhanda-aastadsõlõ Ungari riigilõ) ja tuu iin tundmalda sõamehe haud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tä näüdas, et vot, vakah om jauhha ja kroosih õlli, s’oo om mu vara. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä näüdäs, et timä manokiskmisoppus om kuunkõlan Kepleri hod'otähti liikmissäädüisiga, nink tuuga käüväq asjo liikminõ Maa pääl ja taivakihhi liikminõ sammo säädüisi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä näüdäs tuud, et so om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä nõstsõ minnu säält pääle mõskmist tarõ manu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tän’t tõõsõ kõrra: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol'l lännü vasta madaluisi ja höörätänü handa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol'l pikemb mõtsa latvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol'l rahu kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol'l rikas miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll' Brasiilia pääliin piaaigu kats aastagasata: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rio_de_Janeiro
Tä oll' Eesti üts kõgõ legendaarsõmb väejuht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rebase_Alfons
Tä oll' Inglüse laivastigu tähtsüselt tõnõ juht lahingun Hispaania armaada vasta 1588 . a. ni allu õnnõ Howardi Charles'ilõ ja kuningannalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Drake%27i_Francis
Tä oll' 1959–1976 Kuuba pääministre nink aastagil 1976–2008 Kuuba Riiginõvvokogo ja Ministride Nõvvokogu päämiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Castro_Fidel
Tä oll' S'aksamaa valitsusjuht (liidukantsler) 27. rehekuu pääväst 1998 22. märtekuu pääväni 2005. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Schr%C3%B6deri_Gerhard
Tä oll' Solidaarsusõ (perästsõaaigsõ hummogu-Õuruupa edimädse sõltumalda ammõdiütisüse) üts luuja ja juht. 1983. a. sai tä Nobeli Rahoavvohinna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wa%C5%82%C4%99sa_Lech
Tä oll' Terahi poig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aabraham
Tä oll' USA 34. asõpresident (1945) ja 33. president (aastagil 1945–1953). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trumani_Harry
Tä oll' edimäne inemine, kiä joud' nii lõuna- ku põh'anabalõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amundseni_Roald
Tä oll' edimäne inemine, kiä kuts' hinnäst filosoofis, tarkusõ armastajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pythagoras
Tä oll' edimäne, kiä kand' kaardi pääle Saint Lawrence'i lahõ ja Saint Lawrence'i jõõ perveq, nink nimit' tuud maad "Kanadas", niguq tuud kutsiq Stadaconan ( Quebec City ) ja Hochelagan (Montreali saar) elänüq irokeesiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cartier%27_Jacques
Tä oll' edimäne, kiä sõit' Õuruupast õdagu tsihin Aasiahe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Magalh%C3%A3esi_Fern%C3%A3o
Tä oll' edimäne, kiä tarvit' sõnna " rühm " ( prantsusõ keelen groupe ) ku terminit, minga tähüstäq permutats'oonirühmä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Tä oll' edokas sõapäälik ja valgustõt kunstõ ja tiidüse sõbõr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tä oll' eräkunna Viiendä Vabariigi Liikminõ juht tuu eräkunna luumisõst 1997. a. kooniq 2007. aastaganiq, ku tuust ja viil mitmõst tõõsõst eräkunnast panti kokko Venezuela Ütine Sotsialistik Partei (PSUV). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ch%C3%A1vezi_Hugo
Tä oll' ka Modena hertsoglidsõ perekunna pää perämädse hertsogi Francesco V tõstamendi perrä aastagast 1875. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franz_Ferdinand
Tä oll' ka hää oppaja, Wolfgangi sünnüaastagal ilmu timä viioliopik Versuch einer gründlichen Violinschule . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä oll' ka näütemängokompanii Lord Chamberlaini Miheq üts umanik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tä oll' kuninganna 63 aastakka ja 7 kuud, kavvõmb ku ütski tõnõ Briti monarh inne vai peräst tedä ja kavvõmb ku ütski tõõnõ naanõ aoluun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuninganna_Victoria
Tä oll' kõva väejuht haardõn Frangi riigi ala nii S'aksamaa (Elbe jõõni), Põh'a-Itaalia ku ka Lõunõ-Prantsusmaa ja Madalmaaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Tä oll' olnuq edimädse suurõ laulupeo kõnnõmiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä oll' perit Horezmist , tüüt' Bagdadin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al-Horazmi
Tä oll' perämäne Jaapani keisri, kedä avvustõdi 1945. aastagani ku sintoismiuso elävät jumalat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hirohito
Tä oll' pääministri aastagil 1940-1945 ja 1951-1955. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Churchilli_Winston
Tä oll' pääministri ka aastagil 1994–1995 ja 2001–2006. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Berlusconi_Silvio
Tä oll' soti valgustusao üts tähtsämb tegeläne ja pand' alossõ s'ooilmaaigsõlõ majandustiidüsele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Smithi_Adam
Tä oll' stoikidõ filosoofiakuulkunna luuja nink opas' Ateenan filosoofiat umbõs aastagas 300 i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Citiumi_Zenon
Tä oll' ummi vanõmbidõ, talopidäjä Jaani ja timä naasõ Katri neläs lats. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tä oll' vabastõt koolirahast ni piagi sai tä ega-aastagadsõ 85-ruublidsõ stipendiumi, mink iist tä ost' hummogu- ja õdagusöögi ni raamatit, midä kooliraamadokogost saa-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä oll' väega kõva helüga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kira.htm
Tä oll' võidokas ristisõdija Ottomani türkläisi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tä oll' üts tähtsämb tegeläne Kuuba riigipüürdmise man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Che_Guevara
Tä oll esäle ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä olli mõtõlnuq, et vaest om ka imä, hõigas' vastu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tä oll joq nii kavva arq viitnü, nigu kikas joq kirgse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll joq väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll` kahtlemalda üts parimpaid oppajaid, kuigi tä oll` väega rangõ ja nõudse ünsä paljo. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tä oll kaq pühä miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll` kasvosüüjä ja peläś korgust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Tä oll kirävahetusõn Artur Adsoni ja Hella Keemaga. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Tä oll küläh ningu vanõmb ja ausamb miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll läbi maa paenuq, selle kyik läbi maa lätsi oosõq Kiiova liina, ku naati kerikut ehitämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll nii võrra õigõ inemine, ku temä näkk, koh kiä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll` suur ku mägi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Tä oll väega kõva kalamiis. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Tä oll väega tark kuningas ja kyiki riike võit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Tä oll õks jo mõnõ arq söönü.) http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oll` Śaksamaa sõaväe ja rahva juht Tõõsõ Ilmasõa aol ja ku Śaksamaa oll` sõa piaaigo kaotanuq sis Hitler tekk` Berliinin uman punkrin hindätapmisõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Tä oll’ Klaipedan, ku sääl matin oll’. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
«Tä oll’ Pümmetädikene ja oll’ nii kavva, ku meil olõman oll’,» ütel’ Tulviste Hele. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Tä oll’ meditsiinifotograaf. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Tä olõs tahtnuq suvõl Setomaal kah kävvü, a sõaväe päästaap saat' timä ja Piitre kerko opõtaja Keussleri Poolamaalõ , et nääq sääl väeteenistüsen olõvilõ eesti ja läti sõamiihile uman keelen jumalateenistüisi pidänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä ol’l Peteli liinast jaq läts Peteli liina minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l Vymmos’ki miis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l iks suurõ ris’ti läbi saanuq, suurõ kannahtusõ läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l kui pühä ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l kuuõ pääga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l olnuq üleväh kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l temäl joq arq nigu kasutütrest võõdõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l vihhas’ külq, a tä ol’l umajago hyndsa kaq, selle et tä ol’l väega õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l väega illos’ ja väega hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ol’l väegä väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om Dnepri jõõ veeren Ukraina põh'aosan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiiova
Tä om Hummogu-Lätin ja sääl ommaq mitmõq as'aq tõistmuudu ku muial Lätin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Tä om Latgale aoluulinõ keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Tä om Luhanski oblasti ja Luhanski rajooni keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Tä om Lõunõõdagu-Iraanin Rudkhaneye Khoshki jõõ veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tä om Maalõ kõgõ ligemb taivakihä, keskmäne kavvus Maa ja Kuu keskpunktõ vaihõl om 384 403 kilomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuu
Tä om Neeva jõõ ja Soomõ lahe veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peterburk
Tä om Pandžabi ja Põh'aõdagu provintsi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
Tä om Pisa provintsi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pisa
Tä om Podolski rajooni keskus ja Moskva oblasti kõgõ suurõmb liin (2010. a. 183 095 elänikku). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Podolsk
Tä om Portugali kõgõ vanõmb ülikuul - luud joba 1290. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Tä om Põh'ahummogu- Austraaliast hummogu puul Vaiksõ suurõmere õdaguveeren Korallimeren . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur_Korallirahu
Tä om Roodsin suurusõ poolõst neläs liin ja sääl eläs umbõs 150 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Tä om Tõõsõ Moosõsõ raamadu päätegeläne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moos%C3%B5s
Tä om Ungari kõgõ suurõmb liin, riigi poliitilinõ, kultuurilinõ, äri-, tüüstüs- ja transpordikeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Tä om Ungari maakundõst kõgõ suurõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/B%C3%A1cs-Kiskuni_maakund
Tä om ainugõnõ liin tollõn väikon riigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andorra_la_Vella
Tä om autonuumnõ Vahtsõ Meremaaga assotsiirünü ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niue
"Tä om egä suvi muq vanõmbide puul Ruusmäel." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Tä om eski kirotanuq kaanoni päälkiräga "Leck mich im Arsc" ("Lakuq muq perst"). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä om esäne tsirk , kana paarilinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikas
Tä om fanaatik, tä mängissi kõik aig,» tunnistas Toomassõ imä Ojasaarõ Tiiu. http://www.kylauudis.ee/2011/07/01/loodsapoisi-tegeva-polva-kuulsas/
Tä om ilmamaa kõgõ pikemb mäki ahhil - 7000 km pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Andiq
Tä om ilmamaa üts kõgõ tähtsämb äri -, rahandus -, kultuuri - ja meelelahotuskeskus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/New_York
Tä om inemkunna ainugõnõ Pästjä ja ainugõnõ tõõlinõ Jummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tä om inglüse filoluug, kiä om uma suurõ tüü- ja kogõmuisipagasi saanuq riigikogo kandsalein, Concordia ülikoolin, audiitrifirman PricewaterhouseCoopers ja Õuruupa Liido asotuisi ümbrepandmiskusõn. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Tä om ka Borsod-Abaúj-Zempléni maakunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miskolc
Tä om ka maailma kõgõ süvemb järv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baikali_j%C3%A4rv
Tä om ka maailma üts vanõmbit liino, mink kirjapant aolugu om üle 3000 aastaga pikk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ateena
Tä om ka mu puja ristiimä ja tä om alati väega hooliv olnu sjooh osah. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tä om karstialal, minkast 2,000 km² om Vietnamin ja 2,000 km² (Hin Namno piirkund) Laossõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Phong_Nha-Ke_Bangi_riigipark
Tä om kas valgõ vai kõllanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Var%C3%B5sjalg
Tä om katõjaolinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Tä om kiil, minkan kõnõldas sjoo ilma aigsõst matõmaatigast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Tä om kirotanuq arvustuisi võro kirändüsest ja toimõndanuq võro kirändüst ni olnuq suur lõunaeesti, vai nigu tä ütles – uandi keele – poolõhoitja. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Tä om kirotanuq luulõt , näütemänge , romaanõ , teoloogiliidsi, humanistliidsi ja tiidüsliidsi töid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Tä om kirotanuq mitmit raamatit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gatesi_Bill
Tä om kirotõt matõmaatiga keelen ja timä täheq ommaq kolmnukaq , tsõõriq ja tõsõq geomeetrilidseq kujondiq, minkalda om inemisel võimalda arvo saiaq timä ütestki sõnast; noidõlda roidõldas pümmen labürindin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galilei_Galileo
Tä om 3770 km pikk ja tuuga pikkusõ poolõst tõnõ jõgi Ameeriga Ütisriigen . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mississippi_j%C3%B5gi
Tä om kokko pant 8 väikesest luust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%A4ejakk
Tä om kolmõh jaoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om konfutsianismi ja budismi kõrval üts "Kolmõst opõtusõst", minkal tradits'oonilinõ hiina kultuur ja ütiskund põhinõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taoism
Tä om 9 000 000 kruutkilomiitret suur, tuuga om tä pia sama suur ku terveh Õuruupa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sahara
Tä om kuulsas saanuq uma relatiivsusteooriaga , muuhulgan valõmiga E = mc 2 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Einsteini_Albert
Tä om kuulsa ummi uurmisreisega Põh'a- Tsiberi tundmaop'misõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Tä om kuulsa võimõ lahonpidämise teooria luumisõ poolõst, midä s'oo ilma aigu peetäs esiq hindäst mõistõtavas ja miä om sisse kirotõt pall'odõ riike põhisäädüisihe üle ilma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Montesquieu_Charles
Tä om kuulunuq India ja Pärsiä ilmariike ala, araabia kalifaatõ ala, Mongoli, Moguli, Durrani, Sikhi ja Briti riigi ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Tä om kõgõ haardnu oppamisõ mano kodokotussõ kultuuriluku. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tä om kõgõ korgõmb mägestik Maa pääl, kõgõ korgõmb mägi om Džomolungma (8848 m). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Himaalaja
Tä om kõgõ lõunõpoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Antarktiga maisõmaad, õkva põh'anaba vastan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5naba
Tä om kõgõ põh'apoolitsõmb kotus Maa pääl, keset Põh'a-Iämerd , õkva lõunõnaba vastan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27anaba
Tä om kõgõ suurõmb hod'otäht Pääväsüstemin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jupit%C3%B5r_(hod%27ot%C3%A4ht)
Tä om kõgõ vähämb ja kä kõgõ vähämbä elänike arvoga riik kõgõn ilman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vatikan
Tä om kõgõ vähämb murdja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tä om kõrraga kolmõ klassi juhataja, selle et 29 latsõga Pikäkannu põhikoolin omma kolmõ klassi kaupa liitklassi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tä om küländki lasidsa muudu, a tuust veitse suurõmb, pikembä hannaga ja timä hanna ots om must. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suur-lasits
Tä om levigu poolõst Soomõ nelläs, säidse päivä nädälin ilmuv aoleht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Tä om luud 1949. aastagal nink tä pand rõhko inemiseõiguisi , demokraatia arõngo, õigusriigi ja kultuurikuuntüü pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_N%C3%B5vvokogo
Tä om luud 9. hainakuu pääväl 2002. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afriga_Liit
Tä om läbi kumakunõ, lätt kumakut pal’lo ja ik’käv om ta pahaväega kutaq, - tuu kir’a korjamine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om lõunanaba ümbre, tuuperäst om sääl väega külm ja inemiisi sääl elä-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktis
Tä om maailma kõgõ põh'apoolitsõmb pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reykjav%C3%ADk
Tä om maailma kõgõ viirikkamb jõgi, timän om inämb vett ku tõisin kümnen suurõmban jõõn kokko, miä suurdõmerde juuskvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Tä om maakoorõn levikult tõnõ mineraal pääle pääväkivve . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kvarts
Tä om 3812 miitre korgusõl merepinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titicaca_j%C3%A4rv
Tä om 52 miitret korgõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niagara_viisadang
Tä om 40 miitret korgõ ja sinnäq saa suvõl üles ronniq, et keskliina kaiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tä om mose vakamaa suuruq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om mu võõrasimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om nii suur hingli, et ei olõ põrguh olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om olnuq Ecuadori siseministri ja eräkunna (AP) kandidaat Ecuadori 2007. aastaga presidendivalimiisil, miä tä ärq võit'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rafael_Correa
Tä om olnuq võro aabidsakogo ja sõnaraamadu tüürühmä liigõq, om kirotanuq võrokeelitsit juttõ ja luulõtuisi Umalõ Lehele , Võro-Seto tähtraamatuhe ja muialõ, tennüq võrokeelitsit raadiosaatit nink mitmit kõrdo üles astnuq Kaika suvõülikoolõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Tä om olnuq üts kõgõ mõokamb kultuur Kesk-Hummogumaal ja Kesk-Aasian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tä om opnuq Tarto Ülikoolin, USAn College of New Jersey’n ja Talliina Ülikoolin ni tüütänüq Eesti Televisioonin, Kanal 2n ja mitmõ dokumentaalfilmi luumisõ man. http://www.lingua.ee/vr/meist/inemiseq/
Tä om pallõnõ sõsaral Visseli Kertil perräjäänu tatrakruubipuder uma neläjalgsõlõ sõbrale serviiri. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Tä om peri Mulgimaalt, a eläs parhillaq Urvastõh, om Urvastõ vallavolikogo liigõq ja Vikerraadio mulgikeelitside uudissidõ toimõndaja. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3414&op=lugu
Tä om perit Urvastõ kihlkunnast Horma küläst Vahtsõ-Horma talost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Tä om pikkusõ poolõst tõõnõ jõgi maailmah (päält Amazonast ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Niilus
Tä om pyhä, om jovvulinõ, om salahuisi täys ja Eestimaa kõgõ pikemb. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Tä om pääväsüstemi Päävä puult lukõq kolmas hod'otäht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maa_(hod%27ot%C3%A4ht)
Tä om põh'anaba ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-I%C3%A4meri
Tä om riigilipp, ei ole kodolipp, maalipp. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tä om saanu Mino Võromaa jutuvõistlusõl 3. kotussõ, võitsõ eesti keele olümpiaadi ja kirändüse viktoriinin sai vabariigin 2. kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Tä om suurusõ poolõst tõõnõ valitsuisivaihõlinõ organisats'uun pääle Ütitsit Riike . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Interpol
Tä om suurusõ poolõst viies liin Soomõn ja Põh'a-Pohjanmaa maakunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Tä om suurõlõ osalõ maailma inemiisist (innekõkkõ Aasian ja troopilidsõn Ladina-Ameerikan ) ütes päämädses söögis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riis
Tä om sääl tiinmäh herrä pool. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä om sääne laulu tegijä. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tä om tukõv keemiän , füüsikan ja arstitiidüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tä om tähtsä prohvõt ka ristiuson , muhamediuson , baha'i uson ja mitmõn tõõsõn uson. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Moos%C3%B5s
Tä om tõlknu vanaegiptusõ keelest võro kiilde luulõtuisi. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Tä om tüütänuq 1991-1993 Võro Raadion, kon alost' võrokeelidseq latsisaatõq, kaits' võrokõisi ja setodõ kultuuri, kombit ja maad. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma armastusjumalanna Venusõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veen%C3%BCs
Tä om uma nime saanuq Vana-Rooma sõajumala Marsi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marss
Tä om uma nime saanuq apostli Andreasõ ( Saint Andrew ) perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
Tä om valgusõ ja kõiki tõisi elektromagnetilidsõ kirgämise vormõ kõgõ vähämb osakõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Foodon
Tä om vällä märknüq pall'o asjo telekommunikats'oonin, tuu tulõ tuust, et tä alost' umma karjääri telegraafiopõraadori ammõtin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edisoni_Thomas
Tä om võitnuq muusigaavvohinna Q Award rubriigin kõgõ parõmb vahtsõnõ asi ja miihi aokirä GQ avvohinna rubriigin aastaga naanõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Tä om võõrist keelist näidendid tõlknu. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Tä om Ütiskuningriigi suurusõlt säitsmes liin ja Sotimaa suurusõlt tõnõ liin pääle Glasgow 'd. Edinburgh om üt Sotimaa 32-st umavalitsusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Edinburgh
Tä om õks pikk. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_19_laul.php
Tä om ümbre pant inämb ku 300 kiilde, tuuga om tä üts inämbtõlgut dokoment maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise%C3%B5igus%C3%B5_kuulutus
Tä om üts Soomõ suurõmbit ülikuulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Erie_j%C3%A4rv
Tä om üts Suurõ järvistü viiest järvest nink ainugõnõ noist, miä om tävveniste Ameeriga Ütisriigen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Michigani_j%C3%A4rv
Tä om üts mägitsempi maid kõgõn ilman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tä on nii kõva, ku sa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täo om käen alb aasta. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Tä opas' latsilõ pääle muusiga viil kiili ja muid ainit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä opas’ minno traktorit juhtma ja tõisi mehitsit maatöid iks isoga tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tä opas’ mu kõnõlõma, tahtsõ poisiga juttu aia. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Tä opas’, nigu tekk tulõ tälle mano kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä oppõ Aleksandrian, Ptolemaiosõ-aigsõ Egüptüse pääliinan, ja ollõv mõnõ aastaga opnuq ka Ateenan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Tä os’t’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä otse kirändysmuusõumist vällä vannu perimystekste Karula rahvuspargi kotussidõ kotsilõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3310&op=lugu
Tä pagõsi är tarõ manu ja jäigi mõskmalda. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tä pakk, et või-ollaq tulõ vahtsit keelehuvilidsi kokko kümne ringin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Tä pan'd' kuninga siilo ala, võt't ussõ vallalõ, ollikiq aidah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pan'd' kõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pan'd' oma poisi pukki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pan'd' üte hambihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pand' tähele, et om olõman köüdüs diofantiliidsi võrrandidõ ja elliptiliidsi integraalõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
"Tä pand mütsü päähä, pless olõi nätäq, a kühm om kõõ nätäq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pandsõ liha rippo ka keresse kotsilõ, midä tii es kiäki, kes veidikesegi suidsotamisõ säädüisi tiidse. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tä panõ-õs kirja pia üttegi arvoteoreetilist tõõstust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä pan’d piru tulõga rehe palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pan’d’ kats küünelt palama laua pääle, tõõnõ tõõsõlõ poolõ, a kolmada pan’d’ laua ala, poti pääle kummalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pan’d’ küll vasta a tuu nika käve ja painas’, ku timä ar vei uiboaida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä parand’ eesti hobõsõ sorti veidükese suurõmbas – esi jo 1.90 miis. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Tä pelgäs ka, et kao võiva tühäs jäiä ja jõõ kokko kuio. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Tä pia saanu ar hahe naha seest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pidi hinnäst Rooma keisride perrätulõjas ja nimit' hinnäst Õdagu-Rooma keisris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Tä pidi kanaaritsirku, pinni ja lõbosõitõ jaos hobõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tä pidi kattõ sõiduhobõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä pidi tuud ammõtit 1994-1999. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Tä pidi umma paika arqki minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä piät kõik nelli kivikot pekko haardma, a ku täl mõni maale jääse, sis om täl hukah ja mängu kõrd lät tõõsõ mängjä kätte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Täpsehe olõ-iq teedäq, kuna Shakespeare'i William kirotama naas', a egal juhul 1592 mängiti Londonin timä näütemängo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Täpsemba aokava löüd kodulehelt . http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Täpsemb kava: http://www.wi.ee . http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Täpsemb teedüs külätiatri kodulehe pääl. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/varstu-vald/
Täpsemb teedüs pido kotsilõ. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Täpsembät teedüst Haani keelepesä kotsilõ saa www.keelepesa.haanimaa.ee. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Täpsembät teedüst konkursi kottalõ saa Uma Pido kodolehe päält www.umapido.ee lingi “uudised” vai “uudissõ’” alt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Täpsit andmit, ku pall'o määntsestki rahvusõst inemiisi Iraanin om, olõ-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Täpsäle olõ-i teedä, kiä om sausüüjä, a savvusanna man om timä kotus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Täpsämba juhatuse omma miipurgikõsõ man, üten väiku puust laabits. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/78-saunamesi
Täpsämbalt saa küssü: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Täpsämb teedüs: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Täpsüstüisi kaeq artikli arotusõst , artiklidõ kistutamisõ leheküle päält. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4%C3%BCd%C3%BCs:Kistutaq
Tä pur'oh es olõ, a pan'd' hindä purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pur'oh pääga võt't kirvõ, niq tull miis sisse, tap'p arqki mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä päivä märgis, mis noq tulõ tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä päst' umaq sõbraq sireene hirmilosa, a hukutaja laulu iist ja sõit' läbi merekuru, midä vaheq Skylla ja Charybdis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Tä põhjõnd`, et latsõq jõvva-i muiduq Tartohe kuuli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tä põim’ arq, kään’d arq ja pan’d jo hak’ki kah ja päävihoq ynnõ pääle panda ja päiv ärki lät’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä pügi ar, võtt villaq, et hüä, üts teenistüs mullõ jo sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä raamaduq keelediq ärq ni tä muutu põlualotsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Tärbendiin oll' lännü sinnä, kohe tä es pidänü minemä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tä riigist' õlitagavaraq ja õlitüüstüse nink sai Iraanin väega populaarsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tärn' * näütäs, et syna om vahtsõnõ (vällä mõtõld, tulõtõt vai ilda aigo lainat syna, midä olõ-iq rahva seen seoniq aoniq laembalt tarvitõt), nt alos . säädü | s* , -(se), -(s)t 10 printsiip, põhimõte; hap | as* , -pa, -ast 22 hape; kokkokõl | a* , -a, -la 26 harmoonia; kooskõla. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tä ronõ kloostrist vällä ja kõõ ronõ edesi ja pallõl' sis jumalat, õt ku' jummal tälle silma' an'd ar' tagasi, sis ta kink uma' ratta' ar' kloostrilõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tä runõ mõtsa, tiist kõrvalõ, üte tammõ ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä rännäs' inämb ku 20 aastakka Lähkol-Hummogumaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Tä rätil takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä rõhut, õt kindlahe või-i sääl määnestki kommertsasja müvvä’, a õks umma seto kraami. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Tä saat’ üte pois’kõsõ mõtsa kullõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Tä sai kokko uma lellä Karlaga ja käve vanavanõmbidõ kalmõ pääl Räpinä kalmuaian. http://www.kylauudis.ee/2014/10/03/70-aastakka-suurost-eestlaisi-laande-pagomisost/
Tä sai koolitusõ Etoni kollõdsihn (Eton College). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Tä sai 50 punkti 51st saiaolõvast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tä sai riigi perijä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä sais kuun peopesäst ja sõrmist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Peo
Tä sai surma uma poja Telegonose käe läbi, kiä tedä ärq es tunnõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Tä sai sääl ammõtligus keeles 1925 . aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
Tä saisõ iks ohvitsiirõ kasiino iin ni uutsõ sõitjit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Tä sai sõnnoga husse saisma panda, ainult väikest musta es saa. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Tä sai uma alaga, puidutüütlemise tehnoloogiaga rakõnduskorgõkoolitusõ. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tä salas’ naase maaha: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täst hendäst olõi hoitjat, syss kiä hoit künnelt temä käeh kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä suku pite läts edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä suur nelläkanti kirst om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tä suurt ei pelgä, tulõ muru pääle kah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tä syss jalq heit har'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä syss kai, et mõlõmbaq jo rõuguh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä sõnast' ka hüpoteesiq, midä tundas täämbädsel pääväl ku algarvoteoremmi ja Diriclet' teoremmi aritmeetiliidsi jadadõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä sündü 29. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-cristian-quant/
Tä sündü Bourg-la-Reine'i liinan, miä toona oll' Pariisi küle all (täämpädsel pääväl jääs tuu kotus Pariisi piirehe). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Galois%27_%C3%89variste
Tä sündü Küreenen (s'oo ilma aigo Liibüän ), oppõ Aleksandrian ja tüüt' Aleksandria raamadukogon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Tä sündü inne aigu, oll' väikene lats ja timä imä Ayscoughi Hannah ollõv ütelnüq, et lats ollõv võinuq kruusi ärq maahtudaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä sündü juudi perren, miä ildampa läts' üle lutõriusko; tä oll' filosoofi Mendelssohni Mosesõ latsõlats'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mendelssohni_Felix
Tä sündü 15. mahlakuu pääväl 1452 Itaailan , Anchianon ja kuuli 2. lehekuu pääväl 1519 Prantsusmaal Cloux 'n. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Vinci_Leonardo
Tä sündü 13. märtekuu pääväl 1899 ja kuuli 18. vahtsõaastakuu pääväl 1982. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
Tä sündü 16. rehekuu pääväl 1854 Dublini liinan ja kuuli 30. märdikuu pääväl 1900 Pariisin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Tä sündü 14. süküskuu pääväl 1760 ja kuuli 15. urbõkuu pääväl 1842 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Cherubini_Luigi
Tä süü egäsugumast haina. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tä tahtsõ timmä arq hukada, selle mõros’t’ väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tahtsõ tudõngist sõbrulõ suidsusannan käymist näydädä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Tä tahtsõ tudõngist sõbrulõ suidsusannan käümist näüdädä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tä tahtsõ velega kuun ka viiolikiili tüüstüse käümä panda, a tuu es õnnistu. http://www.purilend.ee/node/5535
Tä tahtsõ õks as’a keerolidsõmbas aia ja kudi rõiva sisse Urvastõ vüükirä, õkva säändse mustri, midä muial kongi ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Tä taht tiatrile ja üükluppi minnä ja midä tuu tähendäs – transporti. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tä tapp arq, pan’d’ teki pääle, niq läts arq veerdegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tarvit' matõmaatilist indukts'uuni ja lõpmalda laskumisõ meetodit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä tarvitas poodijahhu, a ka pärmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Tä tegeles päämädselt majanduspoliitiga küsümüisiga: infovaihetusõ, andmidõ korjamisõ, statistiga avaldamisõ, majandustrende analüüsi, tulõviguprognoosõ ja muu sääntsega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Majanduskuunt%C3%BC%C3%BC_ja_Ar%C3%B5ngu_Organisats%27uun
Tä tegeles sõariisto kontrolli all hoitmisõ, inemiseõiguisi , aokirändüsvabahusõ ja õiglaidsi valimiisi küsümüisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Julg%C3%B5ol%C3%B5ki-_ja_Kuunt%C3%BC%C3%BCorganisats%27uun
Tä tege tiiro ümbre Päävä 88 pääväga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Merkuur
Tä tekk' varbidõga hindäle kodolehe, tege ka tõisilõ. http://www.els.ee/index.php?page=108
Tä tekk kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tekkü II aastagatuhandõl i.m.a. Judaismist ommaq vällä kasunuq ristiusk ja muhamediusk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Judaism
Tä tekkü 8. aastagasaal i.m.a. ja sai otsa 146. a. i.m.a., ku ruumlasõq tä ärq vallutiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mak%C3%B5doonia_kuningriik
Tä tekk’ laulu- ja pasunakoori tõistõ laulupitto minekis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tä tek’k kaq niimoodu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tek’k tubakukiirga rauatsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tek’k üte salasi ja tuuh elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tiid hindä kogõmusõst, et tõsõ saa-i alkohooligu iist tüüd är tetä, tahtminõ piät tulõma inemise hindä seest. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Tä tiidse, tuu susi, et koh om tuu kullanõ tsirk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tiiä-äs, et tuu Mikul’ esiq ol’lgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätsok külh om, tuulda saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätsok veese kün’neld, ku jummal’armu andass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tsusas' raha kotti hüä meelega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätte arvassi tuu pääle, et nüüd pandva veeda kirvetüüstüse käümä ja nakase turistele vahtset kaubaartiklit pakma. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Tä tugõsi nii islami ku hindu kultuuri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
Tä tull' võimulõ 1556. a. nink vallut' tagasi kunagi suurmogulidõlõ kuulunuq alaq Põh'a-Indian Afganistanini ja lajõnd' ummi valduisi lõunõn Godavari jõõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akbar_Suur
Tä tull üles ja võtt üte toki ja ai hobõsõ kuhja mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tulõ mõlõmbist, nii kreeka ku ladina keelest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Televis%27uun
Tä tulõtas miilde, kuna tä uma viimädse pidokleidi tekk’. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Tä tulõ uibohe üles, säält aia pääle ja sa sitaharguga lüü õkva kest kihhä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tund kõgõ huvvi, kuis meil lännü om ja om läbi lugõnu suurõmba jao mi loomingust, eski magistritüü, mille sisu tälle võõras jääs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tä tund külh tähti ja numbriid, a hädä tull’ säält, kost mõista-as mõtõldagi. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Tä tundsõ kohe arq tuu võlsi mehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tunnist’, et om külh kasunu Jõgõva-mail, a võrokõsõ juurõ kiskva tedä iks peris kõvastõ. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Tä tuul vägimehel, kiä tek’k tuud mastõrat, lei pää otsas maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätäkene_ks mu armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/5.html
Tätäkene_ks, sa mu kull´a tätäkene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/5.html
"Tätäkene, nii magusaq maraq olliq tii veereh, nigu suuhõ panni, ar sulli?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätäkene, sedä jõvva-i iä ikkõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/3.html
"Tätä, mis sa no mullõ nii sunnit?" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tänit ütesä päivä, nigu kyik maailm lahes’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tätä oll eloh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tõi tuu kodo, an'd' tarõtütrikulõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tõmmas mõõga vällä, muudku anna rakõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä tüüt' Aleksandrian , ku Egüptüsen valits' Ptolemaios I (323–283 i.m.a.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Tä tüüt' Buhhaaran , Samarkandin ja Mervin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Umar_Hajjam
Tä tüüt' sääl õnnõ üte semestri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä umma immä väegaq murõh’t’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä um riikevaihõlinõ ülikuul, kon tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Tä uur populats'uunõ suurust, struktuuri ja jaotust ni tuud, kuis populats'ooniq sündümiisi, kuulmiisi, migrats'ooni ja vanõmbas jäämise peräst aoga muutusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Demograafia
Tä uursõ vällä, et üts Austria firma tege vanaperädse süstemiga veskiid ja sai säänest Saarõmaal uma silmäga nätä kah. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tä uurõ hoolõga Bachet tõlgit Diophantosõ "Aritmeetikat". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä uurõ ka kruutvormõ üldkujol (mitte õnnõ kujol ): tõi sisse näide ekvivalentsusõ mõistõ, näüdäs, kuis näid kanoonilisõlõ kujolõ viiäq jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä uurõ mitmõsugutsit ütismõõdolda olõki tüüpe ja nii või tedä pitäq ütes arvosüstemide uurjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä uut kõ pääväst päivä vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä vahet’ kir’ä arq ja kirot’ tõisildõ, et pinikutsik om sünüdünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä vaivas umma pääd murrõga, määndseh koolih ja mille iist edesi saanu oppi. http://www.kylauudis.ee/2012/09/24/nuuri-soovi/
Tä valiti presidendis edimäidsil vapol valimiisil Lõunõ-Afriga Vabariigin 27. mahlakuu pääväl 1994. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Tä valiti regendis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tä valits' Prantsusmaad 11. märtekuu pääväst 1799 11. mahlakuu pääväni 1814 ja 13. urbõkuu pääväst 1815 22. piimäkuu pääväni 1815. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Napoleon_I
Tä valits' aastagil 1644-1912. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Qingi_d%C3%BCnastia
Tä valits' umbõs aastagil 1336–1327 i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tutanhamon
Tä valits' 16. vahtsõaastakuu pääväst 27. aastagal i.m.a. kooni uma surmani 19. põimukuu pääväl 14. aastagal m.a.p. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Augustus
Tä vastas Eelektri- ja Elektroonigainsenere Instituudi standardilõ IEEE 802.3. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ethernet
Tä vast õks latsi ol’l hukanu, kelle pääle syss tütrik muido mano haardu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä viidi Kingissepä sõaväehaigõmaja surnukambrihe. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
«Tä viil irvitäs pääleq!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Tä viskas hüäh käeh olõva’ kivi’ kõik maalõ ja vali noist üte. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä viskas kivigo, miä täl hüäh käeh om, üles ja nikavan’, kon’ tuu üleväh om, võtt tä kur´ast peost näpovaihõllõ säedö kivigo ja pand tuu maaha ja püüd sis ülesvisado kivigo jäl’ hüvvä pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä viskas kõik viis kivikot peost maalõ, vali noide hulgast üte kivigo ja viskas tuu ülest. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä viskas kõik viis kivvi hüäst peost maaha ja vali hindälle maasolõvest üte kivigo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä viskas üte kivigo, mis täl hüäh käeh om, üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, pand tä rutto kõik nelli kur´ah peoh olõvat kivikot kõrraga’ hüvvä pekko ja püüd sis tuu ülesvisado kivigo kurja pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tävvega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
«Tävvelidselt võimalik, et seo om hää võimalus,» ütel’ as’a kotsilõ Võro haigõmajan kümme aastakka vanno ja tervüseviaga inemiisi iist huult kandnu Vähi Terje. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Tävvelidse vabahelle kokkokõlaga ommaq näütüses võro keele sõnaq: hällütämä , hõbõhõnõ , küsümüs , esäkene , pujakõnõ , häniläne ja varblanõ ; soomõ keele sõnaq käyttäjä ('pruukja') ja tyytyväinen ('rahulõ') ni ungari keele sõnaq köszönöm ('aiteh') ja vörös ('verrev'). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Tävveligult naisi käen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Tävveline arv om naturaalarv n , mink kõrral σ( n ) = 2 n . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4vvelidseq_arvoq
Tävvel kuul om kolm päivä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Tävvel kuul om kolm päivä kuiva aiga, noorõl kuul nätäl ja vanal kuul ka nätäl. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=13
Tävvendäq taad artiklit! https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
Tävvendüs. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Tävveste tagasi tegemäldaq om lõunaeesti keele inneskine tähtsä kotus lutõri kerigu man, miä sada aastat tagasi oll’ üts viimäne tarto keele kaitsja ja tarvitaja. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tävveste uma om seto kiil ja kultuur setokõisilõ. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Tävvevolilinõ konverents om ITU kõgõ korgõmp organ, miä pand paika ITU tegevüspõhimõttõq, võtt vasta ITU 4 aastaga programmi ja iilarvõ, vali ITU juhtorganiq, ITU Nõvvokogo ja Raadioregulats'ooni Nõvvokogo liikmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
Tä väegä pallõl, laskõ hot’ aho taadõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võeti kinniq ja panti 18 kuus vangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tä võeti koolist ärq ja 1659. a. rihekuun oll' tä Woolsthorpe-by-Colsterworthin, kon timä imä, kiä oll' tuus aos tõist kõrda läsäs jäänüq, püüd' timäst põllumiist tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Tä võidsõ ollaq räüsä peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä või ollaq väega karvanõ , a tä või ollaq ka ilma karvulda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Tä või olla vana vinne lain (serbatj – ahnõhe süümä vai juuma, nii et õkva kuulda om), a meil tä om ammu umatsõs saanu ja kihlkundõ piten esimuudu murdunu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Tä võis siih inäb el’lä, ta ol’l jo nii jumalalõ meeleline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä või ärq tappa jänesse , kiä om timäst hindäst 5-10 kõrda rassõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Tä või üten elläq pall'odõ puiõga, sakõmbahe kuusõ , pedäjä , tammõ ja pöögiga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Tä võt't hobõsõ tallist vällä ja talliussõ pand tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt't raha ja läts kellatorni minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt't syss leeväkohetust ja läts inne aigo herrä sängü ala arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt't säält üte tähtsä as'a arq, nigu olõsi tähte kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt hüvvä kätte kats kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä võt jäl’ kõik kivigo’ pekko ja viskas sis maalõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä võtsõ tuu pühäse ja läts kuninga majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võtt' hindäle kohustusõs noid puuduisi parandadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä võtt' hindäle nõvvo umalt puult avitaq, et "viil olõman olõvaq ja rahvasuun alalõhoitunuq eesti rahva luulõlidsõq mälehtüsmärgiq võimaligult kõik saasivaq kokko kor'atus, ärqkõrraldõdus ja ärqavaldõdus". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tä võtt' tarvitusõlõ lakjus- ja pikkuskraatõ süstemi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Tä võtt' tarvitusõlõ mõistõq feodalism ja Bütsandsi Impeerium . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Montesquieu_Charles
Tä võtt' tarvitusõlõ sümboolika kongruentse jaos ja pühend' üte osa rehkendüsprobleemele, muuhulgan tüküarvõ algarvolidsusõ kontrollmisõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tä võtt hindä ala Antarktisõ maisõmaa ja saarõq, miä tuu ümbre ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antarktiga
Tä võtt hindä ala Põh'a-Ameeriga ja Lõuna-Ameeriga maisõmaaq ja saarõq, miä ommaq näide ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga
Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ lõunapoolidsõq kats kolmandatossa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCsmaa
Tä võtt hindä ala Suurbritannia saarõ põh'apoolidsõ kolmandaosa ja 790 saart, muuhulgan Põh'asaarõq ha Hebriidiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sotimaa
Tä võtt kura käega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võtt kõik kivigo’ hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä võtt kõik viis kivigot hüvvä pekko ja viskas näist üte üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, pand tä kõik nelli peoholõvat kivvi maalõ ja püüd sis tuu kivigo üles visada jäl sinnäsamma pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä võtt kõik viis kivikot hüvvä pekko ja viskas nä kõik sis üles, käändeh sis käe nii, õt käesälg om ülespoolõ ja kivigo, ku nää’ maalõ satasõ’, satasõge’ käesälä pääle. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tä võtt poti päält ar'a, "Puhksõ nüüd!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võtt suutävve siist, tõõsõ säält. http://www.kylauudis.ee/2011/06/20/kitsopidamise-kittuses/
Tä võtt uma tubakukiirga vällä, näütäs herräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võtt ümbre kaala kinni, et jah, ma olõ su naane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t ilosahe õks vihaga höste vih’t timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t ilosahe üskä ja vei üsäga sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t ka mõõga ja lei Kornilal pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t korviga villaq kätte ja läts uja viirde mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t linnu seest süäme ja an’d’ poiskõisilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t, nelikümmend pangi oll vett üteh ni tõõsõh, pan’d’ arq, nigu es tunnõqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t, nii väräq võid’ kyik tõrvaga arq, et Jummal-essäkene, olõi kuulnuqki, ku noq noo jälehehe tän’täseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t nüssiku, nüss arq, nii piimägi jõi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä võt’t ruttu, hiit’ särgikese säläst, puhas’t’ ossakõisi jaq kak’k hainakõsõ juurõ ümbrelt arq, sai illos’ uibokõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tääduperäst om mulgi rahvalaule viisi ja refrääni vägä omaperätse ja uviteve. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
T`äägan’ ol’l üt’s, tuu võidsõ min’näq kohe tahtsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tää iist lasti edimine mõtstsiga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Tää jäi sanna läve manoq saisma, kai taivahe ni laul': http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Tääl käüdetäs silmä' kinni'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tää löüdki. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Täämbani puhkavat see salaja varandus järve perve seen, kellest ebausklikke silmäq egäl Jaani ööl sinist hilkavat tuld nägevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Täämbä' sääl saistõh om tuu mõtõh ku' unõh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Täämbä Väimelän savvusannakonvõrents Mooska savvusann ja Veeroja Eda Täämbä, 12. novvembril om Võromaa kutsehariduskeskusõn Väimelän konvõrents ja tsõõriklaud savvusannast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Täämbädse ao kirändüs: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Täämbädse ao kiräniguq ja kunstniguq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Täämbädse ao kombõq ni mooduq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Täämbädse ao kooliperimüs. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Täämbädse aoluulidse Võromaa kultuurikeskusõq ja -kokkosaamidseq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Täämbädsel pääväl and UNICEF pikäaolist humanitaarapi arõngumaiõ latsilõ ja näide immile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/UNICEF
Täämbädsel pääväl juudiq inämb templin ei käüq ja olõ-i ka vahtsõt templit ehitänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Täämbädsel pääväl om Lvivi liin Lvivi oblasti keskus ja tä om üts tuu oblasti rajoonõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
Täämbädsel pääväl om St Andrewsi aoluulinõ katõdraal varõmin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
Täämbädsel pääväl om jo perrit, kiä ommaq valinu võro keele kodokeeles tiidmisega ja olõ-i lännü sisseharinut “kiräkeelestümise” tiid. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Täämbädsel pääväl püüd Iraan umma tähtsät kotust tiidüsen tagasi saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Täämbädsel pääväl sinto inämb Jaapani riigiusk olõ-iq nink mõnõq praktigaq ja opõtusõq, miä sõa aigo olliq väega tähtsäq, ommaq unõhtustõ jäänüq, tõsõq agaq ommaq uma usolidsõ tähendüse kaotanuq (näütüses ettekuulutamisõ viis omikuji ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sinto
Täämbädsel pääväl tundvaq jõõst rõõmo kalameheq ja paadimatkajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Täämbädsen Uman Lehen om juttu, et Võromaal filmiti süküskuul ETV «Tagamõtsa». http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Täämbädseni lugõ viil ilma prillilda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Täämbädse päävä Latgale piiriq pantivaq ammõtlidsõlt paika Läti 1922. aastaga põhisäädüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Täämbädse päävä Prantsusmaa maiõst es sutaq tä õnnõ bretoonõ maid (Bretagnet) vallutaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Täämbädse päävä kõgõ suurõmb hüpertekst om WWW . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/H%C3%BCpertekst
Täämbädse päävä meediäkultuurist läbiimbunun Tain avvostõdas iks edesi vanno kombit, kuningat, munkõ ja riigiusko theravada-budismi, midä peetäs ütiskunna tugisambis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Täämbädse päävä noorõlõ ei olõ antu võimalust poodileibä peris leeväga kõrvuisi säädi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
«Täämbädse päävä noorõ omma ülearvo pall’o tehniga takah kinni, seo olõs hää võimalus suvõl luudusõh olla ja maaello nätä,» kitt mõtõt Võro Kreutzwaldi gümnaasiumi 11. klassi opilanõ Säde Ken. http://www.kylauudis.ee/2011/02/23/maaelo-oppus-kuulohe/
Täämbädse päävä päämädses lõunõeesti kiräkeeles um tarto asõmal kujonuq võro kiil ja tuuperäst um ka miiq tõõnõ umakeeline Vikipeediä nimelt võrokeeline. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Täämbädse päävä rahvalaulikus kutsut Contra (Margus Konnula) sündü 22.III 1974 ja om üles kasunu ni eläs Urvastõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Täämbädse päävä võrokõsõ jaos om arvo saiaq tuu katõgooria hindäkotsinõ külg, nii et tegosõnast kütsäq tulõva küdsä leibä ja leib küdsäs, paarin kääväq ka murd ja murrus, haard ja haarus, käänd ja käänüs, kon s-lõpp käü kokko hindäkotsisusõ tunnussõga -u- tegosõna tüven. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Täämbädses om inämbüs sannust korsnaga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Täämbädses om lõunaeesti kiilt uma aoluulidsõ ala põh’aosan niivõrra veidüq alalõ, et tarto ja mulgi keele mõistjil olõ-i sääl inämb tuu keele keskkunda egäpäävätsele ümbre. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Täämbädses om talost saanu illos hää olõmisõ kotus Liivi latsi perrile ja näide sõbrulõ. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Täämbädses pääväs mitmit kõrdo muutunuil administratiivpiirel om uma osa keelehoiangidõ ja ka keele hindä kujondamisõl. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Täämbädses um tä esiq lava pääle säädnü kolm võrokiilset tükkü: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Täämbädsid toimetusi ei saa hommenidse kaala visata, sääl om joba hamba ! http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Täämbä ei usalda mi inämb tuud, miä om tiidmäldä kost tuudu vai tiidmäldä kon tettü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
«Täämbä hummogu võti ma Ibumetin-600, midä Eestih müvväs retseptiga,» ütel’ Vahtsõliina asundusõ külävanõmb Kulešasi Milvi (55). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Täämbä kahjos tulõ lakõs raot kotussit mugu mano ja mano. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Täämbä 21 kutsup peremiis sinu kodu, kolm naesterahvast, nu om temä tütre, tuleva jälle tsuplema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
- "Täämbä kuuõ päägaq vantun't tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbä lina-maslenits. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Täämbä ma lui Päävälehest, et minister Aaviksoo om ütelnü, et Gruusiaga ole-i kõk klatt asi vai umbes nii. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
«Täämbä naatas müümä «Avameelselt abielust»!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Täämbäne Uma Leht kirotas Täämbädsest Umast Lehest saa teedä, kumuudu mitmõ tunnõdu võrokõsõ hindäle uhkõ võrokõisi rahvarõiva pidokuvvõ ehk suurõsärgi saiva. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Täämbäne Uma Leht kirotas Täämbäne Uma Leht kirotas tuust, et Uma Lehe suurõ jutuvõistlusõ võitsõ Mehkamaa juuriga kaitsõliitlasõ Silla Silveri jutt «Kuis ma elun edimäst kõrda verd andman käve». http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Täämbäne Uma Leht kirotas Täämbäne Uma Leht kirotas tuust, kuis üts ettevõtlik kobras tekk Lüllemäe-lähküdse maakodo sanna hindäle elämise, pesä ehit’ aho ala ja aho topsõ puhtas jüredü roovikit täüs nigu olnu täl plaan ahjo kütmä naada. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Täämbäne lõunaeesti kiil om taa keele kõnõlõjidõ jaos innekõkkõ emotsionaalsõlt umanõ kodokotussõ-kiil, tuuperäst saa-i võro kiilt tõisilõ lõunaeestläisile pääle sundi. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Täämbäne saadõq näütäs Võromaa talosit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Täämbä olõvat nimä jahikäigist sugu ramõhunu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Täämbä ol’l joq hõbõhõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbä om Oulu tiit ku teknoloogialiin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Täämbä om asi tõistõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Täämbä omma seto keele ja kombidõ hää mõistja vana inemise, kümne aasta peräst pidänü nuu mõistmisõ olõma noorõmbilõ edesi ant. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Täämbä (pühapäeval, juunil) pallõldi meil umah ker’koh ka vihma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbä saat kats inemist mullõ pruukostis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbäsel pääväl omma kõik hobõsõga, a süüma tulõva õks. http://taarkatare.com/avaleht/
Täämbäses om tu tava jo muutunu, a egäl sanna om iks kimmäs kütja olõman. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Täämbätse pääväni kutsutas Moonamäes. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Täämbätsi töid jätku-ui hummõnist tetä. http://www.setomaa.ee/
Täämbä tulõ joq katõtõiskümne päägaq halv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbä tundus, et rassõt aigu ei olõ ja ei tulõ inämb kah. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Täämbä um liugupäiv Kuukallendre perrä um täämbä tuu päiv, kohn mi edevanõmpa Liugupäivä peiq. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Täämbä õdagu om Võrol Stedingu Maja saalin (Kreutzwaldi 15) kell 19 võrokeelitse latsilauluplaadi «Upa-upa ubinakõnõ» esitluskontsert (mängvä-laulva Kalkuna Mari, Bartosiki Tuulikki ja Pastacas). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Täämbä ööse ütel vaesõl vanamehel sündü poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämbä üüse tulõ sul väega jälle olõk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täämpädsel pääväl luvvasõq reaalarvoq harilikult ku jagoarvoliidsi Cauchy rongõ ekvivalentsiklassiq vai Dedekindi lõikõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Reaalarv
Tää mõtel, et vast tuu kah lätt hako tuuma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tää nakas värisemä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tää oll' edimäne, kiä tarvit' ütelüst külm sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Tää oll´ kygõ vähämb ja jovva-s nuia nii kavvõhe visada ku tõsõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tää oll´ viil parõmb ku maq arvssi! http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tää om juhtnu Võromaa Raamaduühingut ja Võro Raamaduklupi. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tääpmädsel pääväl om Eger populaarnõ roidõlustsiht ilosa barokiaigsõ liinasüämega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Tää viskas kõik kivigo peost maaha ja vali noidõ hulgast üte kivigo. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Tää või ka roostõnõ ollaq vai loppi pestü, pääasi ynnõgi um tuu, et tää pistü sais ja tedä saibaga lüvväq saa. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tä õks es kullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks kiusajaq timä tapiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks meheq pessi, külävanõmbaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks oll tulnu tälle vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks olõ-õs näile jaost. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks soldat tap'p tuu viijä arq, pässi kaupmiis vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks sääl katusõ pääl seeni laulsõ, kooni kyik pere läts vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks taivaesä sääd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks tuu miis käve vast kauplõmah kaq, ku näile kyik nii sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks vanaqhalvakõsõq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks vanasitt oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õks vast Jummal oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä õkva kulla seeh ol’lgi, nii ar ehitet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täüdäs - kärnile. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Täüskasunuile 50 kruuni. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Täüskasunu inemine?! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Täüskasunul inemisel om 32 hammast , nimelt 16 all ja 16 pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Täüskasunul inemisel om külält, kui tä üüpäävä jaos 7 tunni makas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Täüskasunul inemisel tulõvaq viil 32 hammast mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luuv%C3%A4rk
Täüskasunun tarvit tä esiq hariligult nimekujjo Wolfgang Amadè Mozart. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Täüskuu-aol lubasi tä sinnä viil tsiko pasma minnä: täüskuu and nii pall’o valgust, ku pall’o tsialaskmisõs vaia lätt. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Täüskuu ümbre piäs olõma jahedamp ja ilma vihmaldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Täüs kõtt usu-ui tühjä kõtto. http://www.setomaa.ee/
Täüs sai taa suur tsõõrikanõ nummõr tuuga, et Valdis kirot üte hüä pośo artiklit võrokeelitsist muusigategijist ja näide helüplaadõst-kasetest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Täüsvilladsõ mähkmepüksü omma tettü mahhelambidõ kõgõ pehmembäst villast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Täüsvärvega, kõvvu kaasiga ummõld köüde. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Tä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel' umalõ esändäle, et tuu hindä pall'as võtassiq ja jõkkõ tsuklõma lääsiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Tä ütel, et anna mu kätte raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et esä ai meid kullast tsirku otsma, et toolõ saa kuningriik, kiä löüd kullatsõ tsirgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et esä ai 42 meid kullast tsirku otsma, et tuulõ saa kuningriik, kiä 43 löüd kullatsõ tsirgu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tä ütel, et ma ei tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et ma inne ei ütle ku ma lää arq üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et no ma kae, vast saa sinno ar tervest tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et sa võtat no minnu, mul olõi kässigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et too kuningas minnu saat’ küsümä, kuas om rikkamb, kas su miis vai tuu kuningas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, et vot kedä ti üüsest es võta, oll Jummal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, kõrtsi tooliq omma kyik tõrvatu ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, ma jutusit nii nakkai ajama, mul väega ilosa jutusõ omma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, ma olõi soo riigi inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, ma olõ viistõist aastat haigõ, minnu inämb tarõh ei peetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel teki peremehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel tiindrile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel, ti tappa ka ei haaru mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel vasta, mina ei saa anda, mina ei saa kõndi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel’, et ei, nä saatva säändse paprõ, millega ma lää valla sotsiaalosakunda ja säält piässi mändsegi toetusõ saama. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tä ütel’, et hoiatus mõos tälle hindälegi: ku silti näge, võtt jala gaasipedaali päält kõrraga maaha. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Tä ütel’, et huuldaja omma pääas’aligult kas keskiälidse vai vanõmba inemise ja kõnõlõsõ võro kiilt tävveste vabalt. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Tä ütel’, et külq saa tagasi tasot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel’, et mul om tan meesterahva helü, andku ma telefon tälle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Tä ütel’, et seoniaoni om tervüs häste vasta pidänü: koskilt ei valuda, tohtri man ei olõ õigõlõ käünüki, õnnõ hulga aastidõ iist silmätohtri man. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Tä ütel’ nii: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Tä ütel’ paabalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütel’, õt kandlõga om latsi laulmisõlõ parõmb üteh mängi:latsõ laulva jo väiku helüga. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Täütevkomitee esimiis` kuts` tedä hindä mano, et küssüq, mille miis` kolm päivä tüüle es tulõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Tä ütle-es` kunagi edimedse asjana, õt saa-ai` vaid õks „tulõ är` tetä“. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Tä ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, et aastidõga om lännü käsitüü oppaminõ rassõmbas. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Tä ütles, et keemiä sanna ei passi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/inne.htm
Tä ütles, et ma lää päähalva poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, et mina tööle ei nakkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, et tarõkõnõ saisma, mu poolõ lävega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles inemiisile, kes hobõst tahtva võtta, et võtku sis joba kats tükkü – hopõn om kar’aelläi. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Tä ütles, inne ei saa õigõst soo as’aga, ku karmanist võta kullatsõ muna, heidä ülest - kelle saa inne peijo, toolõ piät tekk saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, kes om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, meile andkõ sääne kortin, kohe kiäki mano ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä ütles, piä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tä üt’les, et läke noh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Täü vai kops om hõngutõmbamisõ riist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%A4%C3%BC
Tõbi k'au-ui puid pite, k'au rahvast pite. http://www.setomaa.ee/
Tõbi läts' tõsitsõmbas 20. märtekuu pääväl, ku Mozart jäi sängü, tulliq haluq, paistõtusõq ja süä läts' kur'as. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tõbi tulõ sellest, et kui naine selle latsõga rassõ um olnu, sutt um hiitünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tõbi vai haigus om elolidsõ ehitüse vai tallitusõ viga, mink peräst om elolidsõ tegevüs häirit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5bi
Tõbras´ ütel´ tõrdu … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Tõbõ aol või maitsminõ väega muudõtus saiaq ja miiq näe sagõhõhe, et tõbidsõq tuud ruuga ei võtaq, miä nä tervüse aol hää meelega seiq ja et nääq kogoni tõist süüki himotsõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maitsmin%C3%B5
Tõbõliin. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tõene ommuku tullu üits lombak valge obene sinna talu usse ja ütelnu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Tõese eläjä tulliva kodu, vasik es tule - päält päevämineki. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tõesel päeväl tulle vanatont kuningapojale perrä, võtt sälgä, viis kavvete 11 üle mere üte jõe viirde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tõese päevä lätt poiss. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tõese päevä niisamate kulles 20 ta nende meelitämist, et küll vanamiis tedä opeman käis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tõese päevä tulleva kolm naesterahvast sinna tsuplema, kaits panniva rõiva ütte, üits esierälde. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tõeste silmist ollu oma saksa iki. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Tõi arq, vei lumõuarmõ otsa tuu latsõkõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi hammõ, küsüs jalq, et kas no saat mu pojalõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi jal kahru piimä, and sysarõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi jal kivi mano vällä ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi jal’, hot tiq salliki-iq, teile tatikõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kaarnapoja, ni' lähät kir'ä kotost tuu vanakuri, et poig tul kodo, et sa ütli, et tälle saavaq sääntseq latsõq, ku kuu kukruh, päiv otsa iih, a ku kaarnapoig sai noq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kan’dli alt sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kaq kandlõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kats kassipoiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tõi kirvõ, ragi tii läbi, naas’ kirvõst pandma puhma ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kodo sysarõlõ piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kolq märä varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kolq märä varsa asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi kuningas kuulut vett, vali tütrele sai kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi lamba kodo, pan’d’ sängüjala külge kapla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi liinahärbänni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi merest paari vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi miis teki raha iist kykkõ kraami, pidi praasniku arq ja jäi tekk ka kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõimi latsiaia mant kats kastitäüt. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
Tõine kit seda nõu hääs ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõine nätäl om noorekuu pehme. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Tõine päe ollive latse Paistu kihelkonnan Eimtalin. http://sakala.postimees.ee/2191761/print/mulgi-uudise
Tõine päiv läits jälle karja, natuke lonkas enne. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Tõine serbass nii sama edimält tubli luidsatävve [lusikatäie] - palot suu, rinna, lask niisama pindre pääle pikale ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tõine ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõine ütel, et ta üte mõisa preili pääle läävät ja küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõi papi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi papi, pidi uma nurmõ pääl pallusõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi parembat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi poig paaba kodo, pidi puhtõ, tegi kirstu, ost hobõsõ ja naas’ elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi pudeli viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi päsüla, vei rikka mehe kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiq kandlõ arq ja tütrik naas’ mängmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiq kodo nooq latsõkõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiq nimäq syss uma esä arq jaq tarõtütrigu, a imä tapõti maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiq taldrigu pääle liina võtmõq vasta tälle, et liin om võet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiq viina jaq olt, joodiq purjo, saadiq arqkiq tekigaq meresaardõ, et tõukaq sinnäq maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi saapa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi sae jaq kirvõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõise humokul olli kõik liin hellü täüs, et kuninga väümees Nestor ollõv kodo tulnu, ja päälegi suur uhke laiva kapten. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tõisel homogul tõusnu herr üles, ütelnu kutsarile: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Tõise lätsive puha vihtma, temä-s 24 lää. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Tõisel ööl olli mees targemb. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tõi sepp mitutuhat hinge põrgust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõise üpanu ja karanu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Tõise ütliva naarden: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tõisi arvamiisi perrä om võrokõisi kiil lõunaeesti keele vai eesti keele lõunaeesti murdõrühmä vai päämurdõ Võro murrõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tõisi hulgah juht ka Raudoja tähelepanu tõsiasjalõ, õt seto rõivih inemisi oll` kuningriigil liigä vähe. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Tõisi hulgan Goethe om pidänü pärsiä kirändüst ütes tähtsäs osas maailmakirändüsen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tõisi häie lugõjite kotsile kae lähkümpä manupant kiräst. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tõisi kaet – kõik’ aig haigõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Tõisi käege juhtinu hobõst ja ajanu tuhatnelja. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Tõisi lasta s kaema. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tõisi latsi kõnõ ja ettelugõmise kullõmine ni kullõldust arvo saamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tõisi latsi võrokiilsidõ esinemiisi kullõmine ja ütine arotus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tõisildõ üteldäq om isolaatkiil uma kiilkunna ainugõnõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Isolaatkiil
Tõisildõ üteldült arvatas, et alg-õdagumeresoomõ „sisemaamurdõ“ ainukõnõ püsünü perrätulõja om lõunaeesti kiil ja „rannamurdõ“ perrätulõjaq kõik ülejäänüq õdagumeresoomõ keeleq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tõisil vel`el ka olõ õs inäb peräh põllvõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõisil viikokõl harojõki ei olõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haroj%C3%B5gi
Tõisilõ tek’k ka pühäsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõisi manitas üts vuur ynnõ, kõõ edimält kuq pominanjat loetas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõisi nimmi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
Tõisi palamisi oll kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõisipite või jälq haisutundminõ ka väega kõhnas minnäq, nimelt tuuläbi, et mi kangõ lõhnaga asjo kõikaig ehk sagõhõhe nuhutamiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haisutundmin%C3%B5
Tõisi saari pääl om parebahe lännü'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Tõisist Õuruupan kõnõldavist keelist om baski kiil tõistmuudu tuu poolõst, et taa om absolutiiv-ergatiivnõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
Tõisist õdagumeresoomõ keelist om uma kiräkiil olõman liivi, vepsä, kar'ala, aunusõkar'ala ja võro keelel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Tõisi tsurrõ imä kõnõliva: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tõisi tähti võimiq nätäq taivan üüse, ku Päävä valgus näide kaemist ei sekäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Taivat%C3%A4ht
Tõisi üle võimi vaiõlda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Tõi soe piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõist Umma Pito kõrraldi': http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=46&Itemid=70
Tõiste ulgan om selts küllä kutsun mulgi kultuuri instituudi rahva, et kuuntüüd arute. http://sakala.postimees.ee/2187959/print/mulgi-uudise
Tõist, kolmat kõrda karas ta vielgi üle väidse terä, ent soen jäi iks soendiks, inne ku peräst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõistkord tapp timä täku talli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõist kõrda nõssi tä huvi rahvalaulõ vasta Tarton gümnaasiumin oppõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tõistkõrd herr ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõistkõrd jalq hopõn nakkas hirnma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõist muudo saad'e tiidäq leibo ah'oh olõku aigo nii, et ku leeväq ahjo ärq pant'evaq, sõs võet'e tükükene mõhekaabõt ja pant'e tuu kausse vii sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Tõistmuudu laivaq ummaq robodilaivaq, miä sõitvaq ess' vai ummaq kavvõdalt juhitavaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
Tõistmuudu om mõnõn ütsikun riigin (näütüses Iraanin, Afganistanin, Indian, Myanmarin ja Nepalin) vai riigiosõn (Kanadan, Austraalian), kon aig lätt vüüaost lahko poolõ tunni jago rohkõmb vai vähämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BC%C3%BCaig
Tõistmuudu tuutmisõst põllumajandusõn. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Tõistpite mõtõlda om hää miil, et keelen püsüse alalõ ka säändse ütelüse, midä om üles kirotõt joba päält saa aastaga tagasi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Tõist tarre es saa tettä kah, sest et vihma sadama naksi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Tõist vuori näpstäs teda kiäki kura jala suurõst varbast - ta oll kängälda olnuki - ja hõigas innist muodu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõist vuuri tõmmas’ minno kõvastõ olast, mõlõbit vuurõ olgõ pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõistõ juudele sai tiidä, et nii juudõl sääne õnnõtus um, päid pesvä kokko. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tõistõ käest küsse, mis ti olõt nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõistõ laulupitto sõitmisõs lassõ kõgõ kõvõmba koorilaulja Kanni Hansu ämm ehitä kuvvõ tsõõriga lauluvankri. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tõistõlõ jalq ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõistõlõ ütlõ-õi, sis kaos mõju ära. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
( Tõistõ paika pandmiisi nimekiri ); 23:44 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Tõi suurõ rüpütävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi syss elävät vett, vali tuuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi syss kuningalõ sõrmusõ ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõisõlt juusk sapp, miä massa sisen ärqpruugituist vere jakõst valmistõdas, sapi tillist, ja kolmandalt kõtusülg kõtusülenäärmist söögipudroga soolikidõ sisen kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Tõi terve üsätävve: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi timä kuningalõ ja kuningalõ miildü väega timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi timä uma pojakõsõ ka kuninga ette ja kuningas kai, et õigõ, soo om mu poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi tuu tulisõ, tuugaq kaq es saaq täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi tälle kaarnapoja asõmõlõ latsõ iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi vaesõlõ mehele hainakuhja moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiva käkkõ vai poodikrynglit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi vanaesä kepi kotost viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi vasigõ tarrõ, pand les’o pääle, mehe jalgu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi veli kahru piimä kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi veli tälle aidast jänese piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõiõ kaarna tuud vett. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Tõiõ tulinõuq ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi üsäga kodo, ütles naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõi üte pangi - jo triksahti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõld ussõn muru pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/18.html
Tõlgõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Abhaasi_kiil
Tõlk istus kullõja/kullõjidõ kõrval ja tõlk ilma tõlkmissaparaadõlda. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Tõlknu hulga kirändüst vene ja saksa keelest, nii näütemängõ kui romaanõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Tõlknu om ka saksa, prantsusõ ni hispaania keelest. http://wi.ee/voro/kiranigu/ain-kaalep/
Tõlkse Setonius Snitte võti: http://seto.ee/2013/11/koik-om-hoste/
Tõlk tüütäs eräle ruumin ja pruuk tõlkmisaparaatõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Tõlk tüütäs ülesastjidõga samah ruumih ja tõlk teksti jaoviisi. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Tõlla iste kats noort naisterahvast, kes lauda läve kottal olevan tõllan päätiva ja kõnelema naksiva: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõlla us's 25 oli valla ja talutüdär läits kohe tõlda sissi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Tõlla vehmer katski. http://seto.ee/category/jutuq/
“Tõmba miq tä vällä, timä võtt kuningatütre hindäle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tõmbaq, tõmbaq!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/8.html
Tõmbas tammõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmbas tuu vallalõ, kaes, üts preili istus sääl jaq umblõs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmbas väräq vallalõ, väräq tän’täse, nigu jõuai kõrvaq kullõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmbasõq vällä, kaesõq, illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmbas üles, kaes, umaq sysarõq ka sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmbas üte ussõ vallalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmba, tõmba, vinnütä viimätse minutani arq, niq nä käskväq edesi sõita, ni saatki sa vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmanu pilli ikki esi ku trill ja trill si preili. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Tõmmanuq kuldkümnelidse vällä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Tõmmanu tõnõ suurõ hädaga hobõso kõgõ kuurmaga tii päält är mõtsa alla üte ilusa lakõ platsi pääle ja kaanu sääl hobõst süütmä. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõmmas' keeleq karmaninst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' saapa jalast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' tood tammõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' voori, tõmmas' tõõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' voori, tõmmas' tõõsõ, tõmmas kolmat kõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' ülepää naha maaha ja vei arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas' üüse tiku üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas kasuga maahha, kään'd' kerrä, võtt kan'd'li ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ här’ä vooriga vällä, ni klynksahut arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ kyik roodsi väe maa ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ köstrile kolq pauku, “No võit minnä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ papil rihma nahka maaha, läts umma tiid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ risti pääle munalõ, hiit’ niq toheki-iq halvaq võttaq munna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ rõiva arq ja vei tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ uma pojakõsõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmas’ ussõ maahha, tul’l sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmmati sitta hanguga kolq kõrd laudast aiamaa pääle, et kasusi-is vaglaperäga kapsta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõmpsi hüä korgõhõ ar, naksiq märkmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõne asi om tuu, et suure osa kunsti- ja kultuurieliidi tiidmise inemisest ja timä psühholuugiast omma häbemädä sandi, et näide ilmanägemine om peri koskilt XX sajandi edimätsist aastist, timän om viil naiiv-futurismi jälekeisi nigu usk, et kõkke esi kujonenut saa ümbre tetä, parembas tetä ja nii piätki tegemä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Tõne asi om tuu, et timä tiidmise keelest üleüldse omma ka veedü puudulidse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Tõne, kolmas ja nelläs teivä niisama senigu perämätseni, nii et vahtja suguki es tiiä, kes päämiis om. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tõnekõrd pannu pini luu, pääluu haukma, sis um jo naardnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tõne miis lasnu jälle sääl püssi ja kala pellanuva toda ja lännuva mihe võrgust ära. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tõne osa, Ma kahtlusta õks, et inemene om jõudnu kottalõ, koes om tedä viinu tima olemus. http://mulje.ee/unitsiga
Tõne saistas ratsala orre otsa poole, säl´g vasta edimäst. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tõne seminär om puulpäävä, kon kõneldas savvusannu keressist laembalt ja paari näüte päält om juttu vahtsõ keresse ehitämise nippest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Tõne veli vihus, tõne veli ei vihu, mida enämb vihus, sedä mustembas lätt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=468
Tõni aasta toonuq ütś hää inemine meile värskiid umapüünetüisi ahuniid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Tõnismäele viidü. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõnni ütel luigale: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Tõntsu Tiit: ellu vii edesi ütine tsiht Tõntsu Tiit. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Tõnu kasimise aig oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tõnõ Anjou suust Ungari kuning Lajos I (1342–1382) käve mitmõl edokal sõakäügil Leedust Lõunõ- Itaaliani (Napoli Kuningriigini) ja oll' ka Poola kuning aastagast 1370. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tõnõ Uma Pido tekk' rõõmsas nii lauljidõ, kaejidõ ku pido tegejide meele. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
Tõnõ aastaarv om laulupido ja seldsi luumisõ uma – 1869. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Tõnõ aasta tõimi viil – saarnas sei jäl kõik är. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Tõnõ hobi oll’ Pärnil mehidsepidämine: tä oll’ kolhoosi mesinik ja mesipuu olli muidoki koton kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tõnõ hädäline tüütsiht’ om pereh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Tõnõ hädä om Mandeli Katri jutu perrä tuu, et mõnda ammõtit ei saaki Eestin oppi: nüsjäs, lihunigus. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tõnõ hädä om tuu, et inemise ei viisi tüüd tetä, kuigi Cistan om tükütüü: midä inämb tiit, tuud inämb teenit. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tõnõ jago om olnu sändsit, kellel omma probleemi ja tahtva noidõ iist pakku tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Tõnõ jutt kõnõlõs, et tä ollõv alostanuq umma tiatrikarjääri tuuga, et kai Londoni tiatripatroonõ hobõsidõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Tõnõ jäll pidi ära ütlema kelle käen om. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tõnõ_ks-tõsõlõ kõnõliq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Tõnõkõrd kuulõt telekast mõnt ull’ust. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tõnõkõrd mõtõldas kuupäävä all päävä nimme ilma aastagaarvolda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuup%C3%A4iv
Tõnõkõrd nakkas mõnõ suurõ liina inemise jutust halvastõ kõrva ütlemine, nigu olnu kõik maamehe üttemuudu kasimalda olõmisõ ja lühkü aruga, kes viitvä aigu poodi man ollõpudõli takan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Tõnõkõrd nakkas peris häbü. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tõnõkõrd om õigusõ takahajaminõ nii suur vaiv, et ku rehkendät, ku pall’o sa saanu tuudaigu umma tüüd tetä, sis tulõ käegalüümine kasuligumb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Tõnõkõrd taht roitlõja-inemine pühhäkotussõhe medägi hindäst maaha jättä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Tõnõkõrd tarvitõdas hulga elonikka üleslugõmisõl kolmõ punkti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Tõnõkõrd või olla.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/liisa_linde_01.pdf
Tõnõ lainõq latgalit tull' hummogu puult läbi s'ooilma-aigsõ Valgõvinne 7.-9. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
- Tõnõ naane oll kõlgusehe paenu, tuod kah ots ja uik, a es hõika vasta, peräkõrra lask üts Kõlgusõ ussõ vallalõ, hõigas killõ helüga: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
«Tõnõ niipall’u om mul jo lakja jaetu ja är müüdü, päämidselt Nõiariigin,» seletäs Aino edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tõnõ nätäl` um jahedamp, ka sadõmiid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/august.htm
Tõnõ ohtlik aig tulõ sügüse, ku oiniil lõpõs põhitüü är, a võhma viil nigu olõssi… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Tõnõ om abilinõ, tuu saa veidemb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Tõnõ om haridusõ kõrraldaminõ: olümpiaatõ ettevalmistaminõ ja perän tulõmuisi kokkokorjaminõ-vormistaminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tõnõ om mõttõlaadi küsümüs: arvatas, et liinah om kõik käe-jala man. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tõnõ om sotsiaaltüütäjä ja kolmas sis eläjätohtri. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Tõnõ oppus toimus 5.-6. aprillil Ala-Rõugõ külälistemajan, teemas tähtpääväq ja päävä manuq käüväq söögiq, a ka tuu, kuimuudu noid pakku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Tõnõ ots lätt ahu ala ja kolmas küünüs viil poolõ tarõni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tõnõ pahandus oll’ kah Pihkvast tullõn, ku Pärnät tahtsõ lõunas kodo jõuda ja uma 07ga väega marutama tükse. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Tõnõ pruut om lasknu' nooriku soendis moonutada. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõnõ pruuvipäiv nakas joba kell ütessä, nühksõmi jälki nii tütärlatsi ku poistõ tansõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Tõnõ päe oll tuu latúkõnõ ärä uppunu. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõnõ päiv lätsimi kaema, kas om är viinü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
Tõnõ päiv tulli vihm ja kartul oll kohe pal'lu vähämb. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Tõnõ põhjus või olla tuun, et Võromaalt olõ-i lihtsäle võtta säändsit kandidaatõ, kiä sobinu rohkõmb ku 5000 inemisele. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Tõnõ soovitas: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kerg.htm
Tõnõ suur tsiht om, et mi taha vahest umakeeli kõnõlda noidõ inemiisiga, kes jutust ka arvo saava ja meile mõistva saman keelen vasta kah kõnõlda. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Tõnõ suur üllätüs oll’ Hindätiidmise avvuhind. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Tõnõ sääne müüjä om Ojala Uuno, kiä kasvat’ Pärlijõõ külän Mäeotsa talon mahhet tatrikku 1,27 hektäri pääl ja sai saaki tonnijago. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Tõnõ tervüst tapva asi om mõtlõmine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Tõnõ tsiht om ütist transporti edesi arõnda. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Tõnõ tähtsä asi om, et nii uma külä, vald ku maakund saasi kuulda, midä põnõvat ja kuimuudu mõnõn koolin tetäs. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tõnõ tõtõ ütles, et kannahtus tekkü himostamisõst, miä tulõ rumalusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Tõnõ tütrik võtt ilma [pererahva] nägemäldä leeväpala, tsusas [suskas, pistis pihku või kotti] sandilõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tõnõ veli Heinrich võidõl' kah Vabahussõan ratsaväen, a sai joba 11. urbõkuu pääväl 1919 Miiksin hukka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Tõnõ väeline pümme oll’ Pümmetädi, kes elli Tsundsul. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Tõnõ võimalus olõssi tetäq veidikese suurõmba mootoriga dresiiniq, mis sõidassiq kimmä sõiduplaani järgi ja viissiq nuuq neli-viis` egäpääväst liinatahtjat õkva peräle, tuu asõmal, et näid bussõga ütest raudtiijaamast tõistõ loksuta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Tõnõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõnõ ütelnu, et: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
”Tõotsõ kimbu kindit ja kadsa kaputit,” laulu seeh oll nii, a midägi võõdas timält hüäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõotsõ, tii pääl puttu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõotsõ tulla, a tulõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
4; Tõotus appi tulla, muist. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Tõpratohtril ikäv ei nakka «Üts kaivas’, et täl om kotoh varõs haigõ, köhis,» muhelõs Ain. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Tõrva aho suu oli kah kõrda pite kinni pantu, niigu tõrva uttimise aigugi, ja hall ullikõnõ lövväkis tõsit üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõrvan. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Tõrvatsõ kablaga kinni pant ütte paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõrvsi häräkese arq ja vei hainakuhja pääle panniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõrõlasõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõrõlasõq timmä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõrõlõ' vai taplõ', hüvvä sõnna õks ots lätt. http://www.setomaa.ee/
Tõse' nännuva'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõse, kiä tahtse, naksi jäll' otsast pääle. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tõse kuradi tulnu küsümä: http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Tõsel omgul, kui kuningapoig lossi pääle läits, tulli kuningatütar omast kambrest vällä, temä takan ani, vanamehe juusse tutt pään. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Tõsel päeval lännuva kik püssilaskja mihe lambakese ära järve ja uppenuva ära. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tõsel päeväl arst, valgõ põll iin, hummuku aije tuu üles. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Tõsel pääval lännuva Kiuma mõisa poole mõtsa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/21.html
Tõselt puult om nii, et ma ole nännü kõgen ilman pallo säändsit näütit, et just turistele uma kultuuri müümine avitas tuul kultuuril püsüdä – tuu, et kiäki seo kultuuri vasta üldse huvvi tund, and ka kultuuri kandjile kimmüst ja tiidmist, et seo asi om midagi väärt. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Tõse olliva tsõõrin ümbre ja laulseva. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Tõse päevä küsinu jälle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tõsitsõmpa naati võro keelestandardi luumisõ ja kõrraldamisõga pääle perän Võro Instituudi asotamist 1995. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Tõstaq reiet, nõstaq reiet, panõq vorsti vahele? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Tõstaq ütte jalga, tõstaq tõist jalga, panõq karvast vahele? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Tõstel kahanep, kost täl karjatii päält om riibutu. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Tõstsõ tuulõ viil suurõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõsõ' ütelnuva', et kivi, kus ta naha visas, om vaja ärä küttä' kuumas, sis tuu nahk palas är'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõsõ hummogu ol`l` ka härg nigu lõpmisel, väherdi maah, tehk`, puhk`, tee is tekogi üles tulekiga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõsõ ilma nägejä Mõttusõ Kalev näge sändsit asjo, midä egäüts näe-i. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tõsõ jäl tiidvä, et hüdse piävä jäämä koldõhe ja näid ei või inämb puttu, nii pidävät sann parõmbahe lämmind seen. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Tõsõ kotussõ sai võigõlusõl Lehese Tõnu pildiga „Tiid võõbatas”. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Tõsõ kõrra aigu jäi magama. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Tõsõkõsõ jäll kiti vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõsõl aastal sõitnu mees tood sammma teed piteh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tõsõ latsõ oli kõik lamba, aüts panti imäs vai kutsjas inämbusi iks kõgõsuurõmb, mõnikõrd oll viel pääkarüs (Vana mies vai naane) imäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõsõl hummogul oll' Mihklipäiv, sis tapõti küläh innevalgõt oinas, tütrek läz järve vierde soolikit mõskma a tull' tänteh tagasi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõsõl ja kolmandal pidol kävevä' ka kunnakoori', miä panti kokko sõprus-, kogo-, pere- jne -kundõst. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Tõsõl kuul luba sõski anti, a väega jällel kombõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tõsõl nõial ol´l pää pajamulgust välän. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõsõl olli käe'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tõsõl poolõl aastagal nakkasõq latsilõ hambaq tulõma ja katõaastagadsil latsil ommaq jo kõik 8 edimäst ja 4 nukmaist ja 8 purimaist hammast suun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_hammas
Tõsõl pääväl jäll’ läz` mies õnnõ utsma, uotõh iks kisk nidsi kah, kolmadal pääväl ka niisama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tõsõl pääväl oll uibo nigu poolõs lõigat. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tõsõl pääväl ol´l uibo nigu poolõs lõigat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõsõl pääväl saa Mängli sääl umma kitsõjuustu tetä jne,» selet’ Eda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Tõsõl pääväl saias kokko Haani rahvamajan, kost mindäs edesi sannu mano. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Tõsõl pääväl väsünu ütel mehel uma hobõnõ är, ei olõ inäp paagastki tahtnu liigutada. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tõsõlt puult, nu maaumaniguq siih kotussõ pääl pelgäseq tuud rahvuspargi syna väegä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Tõsõ maailmasõa aigu oll’ elo otav, es massa midägi, kas sõs oll’ parõmb? http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Tõsõ majalise saiva paar suutäüt võtta ku joba kauss tühi. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Tõsõn sainan omma kapi, kohe saa õga klass uma pooligu tüü järgmist kõrda uutma panda. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tõsõ plaadi pääl om III Uma Pido pääkontsõrt kõigi lauljidõ ja laulõ, nalju ja pauguga! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Tõsõpäävä, 12. aprillil kell 10 om Põlva Kultuurikeskusõn Uma Pido loengusarja neläs loengupäiv. http://blogs.station.ee/channel/24768
Tõsõ päävä hummogu aijõ kanaq sannast vällä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Tõsõq luuq jälq liiguvaq kergehe, nii kui väitse terä väitse pää sisen - nuuq luuq ommaq sõs sidemidega ja hintega jakkõ läbi ühendet. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_luuv%C3%A4rk
Tõsõq lätsiq sanna. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Tõsõq riigiq Õdagumere ümbre ommaq Läti , Leedu , Poola , S'aksamaa , Taani , Roodsi , Soomõ nink Vinnemaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeri
Tõsõq suurõmbaq liinaq ommaq Heves , Gyöngyös ja Hatvan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hevesi_maakund
Tõsõq tütrekuq käüväq ümbre mõrsja ja laulvaq sedä laulu, edimält "koolõtamist" (a). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
"Tõsõs!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Tõsõs arvatas millegiperäst, et Võromaalt ei saa hääd haridust. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Tõsõs ei tiiä seod tüüd teteh kunagi ette, midä sa näet. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Tõsõ sitakäia omma ameeriklasõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Tõsõs kõvas lõõdsameistris om saanu Sabõrna miis Tartese Heino, kiä varramba õnnõ lõõtsa mänì, a no ka pille kõrda ja vahtsit tege. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Tõsõs om film "Pini hind", miä om tett Orava kandih ja minkalõ kõnõlõs mano filmi toimõndaja Silvi Jansons. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Tõsõs piät egäl ütel hää saivas vai nui olõma. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Tõsõst ilmastki jagi imä päämidselt oppust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Tõsõst ilmast linnanu inglikese siiä..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Tõsõst külest om ka põhjust murõhta. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Tõsõ tiinvä palgalõ vai pensionilõ lisa. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tõsõ tuhataastaga alostusõs oll' tekkünüq kats akkadi keele tõõsõndit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Tõsõ tuli tõisi sannu kaema, et vällä märki, määne sann hindäle eihtä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/21-vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo
Tõsõ vanavanõmba elli Valgamaal Kuigatsi kandin. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Tõsõõl pääväl tull lähemäne peremehe poolõ ja pallõõl hindäle mõhõ täüt jahu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõte, tõte, opetajaherr! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Tõugas' nuuq vällä, nõs't' mehe maaha, hiidäs' esiq asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõugas' teräq rõukugiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõugas’ nimä iä pääle merde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõugas’ ussõ eest ar, ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõugjasõ Leida ja Nahkuri Liidia, umaaigsidõ parkseppi tütre, kelle käest muusõumirahvas nahaparkmisõ kotsilõ hulga väärt oppust sai, mäledi õnnõ, et kuurt tull’ kor’ada «armõdu pall’o». http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Tõuksi nuuq välllä, uma asõmõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõuksiq papotütre silla ala, istõ ristiinemine kõrvalõ sõidiq edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõuksiq tuu hobõsõ vällä ja umaq ruhe pääle kaaru süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõuksi viil jalaga, et min noq mustinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõulambidõga võrrõldõn omma nää kehvembä välimusõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Tõu las’k viil ar tetäq, a kes’sä kün’dä inämb lasõkis, lät’siq kaipsi kandorah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tõusõ no tõusõ tuo sinno tah kield,” hõigas pois äkki vahelõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tõvvoraamatun om parhilla 2397 eesti hobõst. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Tõvõ käügin tekküseq naha pääle herneterä suurudsõq villiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hernet%C3%B5bi
Tõvõ nimi ladina keelen om Variola vai Variola vera . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hernet%C3%B5bi
Tõõ, kiä tulliva ka pallõma, tõiva üte kanamunnõ, pandi sarä* sisse, raputati pallõmise aigu, peräst pallõmist jaotati nuu tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik, minka põh'and' Esänd Jeesus Krõstus Pühä Vaimu läbi "illadsõ vihma" aigu, om tagasi tennüq apostlidõaigsõ tõõlidsõ kerigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tõõlinõ Jeesusõ Kerik ( traditsioonilidsõn hiina kirän 真耶穌教會) om hindäperi Hiina kerik , miä om saanuq algusõ nelipühikerikust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Tõõlinõ pretsedent luudi agaq 2005 . aastagal, ku Tapa vallas lätsiq kokko Lehtse ja Saksi vald ni Tapa liin ni tuu aoni Järvä maakunna ala kuulunuq Lehtse valla alaq lätsiq Lääne-Viru maakunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Tõõne päiv oltu jäll mõisast peräh, mudku tulgu perremiis õnne 9 ruttu mõisahe. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tõõnõ ei saaq arvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ film om „Hunt“. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Tõõnõ halv oll ülnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ hopõn nakas hirnma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ilmasõda ( 1. süküskuu päiv 1939 – 2. süküskuu päiv 1945 ) oll' suur sõda , kohe oll' kist suurõmb jago maailma rahvist ja riigest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5n%C3%B5_ilmas%C3%B5da
Tõõnõ jagaminõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
Tõõnõ jalq küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ kaq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ kinke vesti, kolmas kinke nynaräti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ kirot’ timä mälehhüse üles saina pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ kitt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ku plahvi vidi kuningalõ, kuningas käve üle pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ käsk oll niimuudu, et tii üte üüga kerik, et papiqki lugõva seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ käü väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõkõrd häitses võismõlill ka piimäkuun , hainakuun ja harva ka tõist kõrda põimukuun vai süküskuun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Tõõnõkõrd ku saa, syss tii mis tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõkõrd piksepilv nõsõs nii ruttu, ku saai arvugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ kõrd tõi tõõsõ kopatävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõkõrd võit ka söögikoti üteh võtta ni jänessega jänesekuuli minnä, a sis unõhtagui aujalgu alla kängi’ ni jän’odõga kokko leppi… http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Tõõnõ küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ küüsüminõ om Kala Ingritil tuu, õt kas Setomaal suutumast om nii pall´o kaupa müvvä’, õt kohe kaubamaja tetä’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Tõõnõ lugu juhtu üteh Võro poodih Vinne-aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Tõõnõ miis ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ mõtõl jalq, et ma võta püssü ja lasõ timä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ oll' ütsik naanõ: tuu ao külä ja ümbrekunna latsi vastavõtja. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tõõnõ oll kah, es lasõ kunagi kedägi sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ oll kaq esi perrega ja pidi hendäle kortinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ om jumala pääs’läne, a taa, kiä taa väega tsägises, taa olõi hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ om vesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ pagõsi poolka pääle, leevämõhe ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ pini tõõsõ jala alt haar’d’ arq tükü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ poig tõi uibuaia, aiaveereh liivakpuid niq pähkmepuid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ poiskõnõ läts kodo, ni ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ poiss ol’l rahu kaq tuugaq, et süüki kiitäq om õks kergemp, ku sepatüüd tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ puol tõpõ tull suurõst näläst. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõõnõ puul pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ päiv jo läts otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ päiv sei tõõsõ mar’a, kolmas päiv sei kolmanda mar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ päiv tap’p hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ päiv tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ rikas ol’l Irboska puul Kaugovitsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ rikas ol’l Kangavitsah, Uutsõ järve man Irboska puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ s'akslaisi kolonn tull' Riiast põh'a poolõ ja okupiirsõ ärq Eesti ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tõõnõ sant kaes, et timä jo nigu süämest kynõlõs ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ sysar’ ol’l mar’ah palo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ säks ka tegi niisama - hummogu kõik eläjä soel maaha murtu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tõõnõ säks tapp ka uma provva är, ja nakas sarvõga üles ärätämmä - es tuleh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Tõõnõ söögikiitjä tunnistas tuudsamma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ tegonimi om mitmõn tegosõnatüübin tunnussõldaq: laadi, õpõta, kuõri, laska, suaja, seüä, tõua . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kihnu
Tõõnõ tähtsä kotus um jälle üts järv Vastsõliina valla piiri seeh. http://www.kalapeedia.ee/parimus-kirikumae-jarve-kellahelin.html
Tõõnõ tän’tas’ jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõtõõsõgaq kynõliq, et tiiäi, panõmiq soo vinne pühäse maahha, et kuis tuu asi om, et ütskiq hopõn' ei jõvvaq minnäq inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ tükk oll' Võro Kreutzwaldi gümnaasiumi «Dantsuprofessor». http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Tõõnõ tütär, et esä, anna mullõ keskmäne hopõn ja keskmäne rakakõnõ, ma lää käü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ tüt’rik tul’l kar’ast kodo, mõs’k lehmäq ni püh’ke sõrak’i valgõ rät’iga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ unõnägo: kats naistõrahvast, seto naistõrahvast tulliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ vana muutuminõ om *ükte > üts : üte; tõisin õdagumeresoomõ kiilin om tuu üks : ühe (yhden). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tõõnõ velenaane küt’t sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ velenaane läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ veli jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ veli ol’l väegaq rikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ veli pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ veli parasi arq ja ei saa mõtsast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ vuur kaq anti andis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ vägimiis pan’d’ kaq pää maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ võimalus om kirotaq vahtsõ artikli nimi otsmiskasti ja vaodaq nuppi "Mineq" vai "Otsiq". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Tõõnõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütel:”Ma joht palotai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütel, et minnu joht hoiõtai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütel, et mullõ joht hiidetäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõse kiilnüvä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tõõse tulliva kodo, timä jäi liina. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Tõõse tõbi kivi küleh, tõõse paise pae pääl. http://www.setomaa.ee/
Tõõstus Eukleidese "Elemenden", et ega lõigo AB jaos löüdüs võrdkülgne kolmnukk, minka ütes küles AB om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Tõõsõ aastagajal nii, et õks lääväq Päät’nitsalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ aastagajal nisamta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ aastaga ol’liq jo vahiq pantu sillaotsa, las’ti rahvast summakõsõ muudu üle, et puu sillakõnõ, vaaldus ar vette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ aastaga saa vaelt maa jago ja saa tuu nüür’ mullõ - kuis seer’ep’* kannus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ aastaga sool aigu ol’l kündmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ aastaga tet’ti kütüse - kesvolgõ rügä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ ehit’ üts võõra külä miis ja külä ost timä käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ es tiiä tuust midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõga pulmõ peetäs jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõh ilmah pestäs küüdsi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõh ilmah raotas puid, siiäq kääväq laastuq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Tõõsõh liinah jalq olõi juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõh liinah jalq tuu, tuu tarõ saina alt kivi üles, säält saa kõõlõ liinalõ vett viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ hädä om puu otsah. http://www.setomaa.ee/
Tõõsõ ilmasya aol tiinse tää Kodokaitsõhn ja tüüt’ BBC-hn. 1943 nakas’ tüühe aolehe Tribune toimõndusõhn, kirot’ poliitiga- ja kiränduskommõntaarõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
Tõõsõ ilmasõa aigo Helsingi päädü mitmõhe Nõvvokogoliido suur'pommitustõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Tõõsõ jall kotõ=keske, kui ütest suust vasta: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Tõõsõ kõrra napuq panti nii, et tüveq tulliq üle alumadsõ vaotusõroovigu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Tõõsõ külä piiri pääle kohe puuhhõ pan’ti üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ küsse: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl hommogul jalq karisti, et laskõ sysarõl tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl hommogul lätt kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl hummogul tull hulga liinarahvast sepä maja ette kaema, et kuis sepp muna loonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tõõsõl hummogul vai kolmandal pääväl läts repän jalki jo' karja uma katõ hanikõsõga. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tõõsõl maal pandas hobõst ette, luuk paistus siiäq maalõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Tõõsõl naasel võet’i tüt’rele kodo miis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl nädälil tulõ susi ka pini mano ja' küsüs: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tõõsõl ol’l kas’sikõnõ, ni tõõsõl ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl puulpühäl tõõnõ velenaane käve sanna kutsmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl an'd' jalq süvväq eloh hussi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl anti mustaq villaq valgõs mõskõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl anti valgõ villa mustas mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl, hummogu, kääneti lihatükel tõõsõ poolõ, kammar allapoolõ, ja panti anomit põrmandu pääle ala, sääl kohe tuud väke vai rasva tsilkma nakas'. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tõõsõl pääväl jal kuuld, ku repän mäe otsah laul: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl jalq sõit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl kaes toonikurg hinnäst ümbretsõõri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl keskmätsel kuningatütrel minnäq süümise ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl kirot’ jalq kirä, et vask om kallimb ku hõpõ ja kuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl kuningas tuu poolka mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl läts küllä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl läts rebäsekene jalki karja kolmõ hanikõsõga ja laul': http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tõõsõl pääväl löüse ka tsia ja tõi Soobolilõ mano ja' küsse: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tõõsõl pääväl nakkasõ pulmõ valmistama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl näq jal’ murõhasõq, et olõi leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl oll hall mehekese üles löüdnü, aj oll jalki umma muodu man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõõsõl pääväl olli poig tullu essä otsme ja olli nännü mõtsa seeh ütte verevät pedäjäd ja olli lännü sinnä pedäjä mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Tõõsõl pääväl oll kah hallikõnõ man, ja Juhan sõit tõõsõga, niigu ratsala hobosõga, tuhat neljä, nii et säng pistü karõl, koh pääl ta põssi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tõõsõl pääväl oll viel mies muna luomise perrä haigõ, hummogu tull saianaane ja küsse sepä naase käest, et mis täl mehel viga um, naane sosistas tasakõstõ, et täll um sääne hädä midä tihkaij kelle üteldägi, a ku saianaane pääle naas ajama, selet timä arki, et täll mies suurõ muna loonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tõõsõl pääväl ol’l meil Riiga minek’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl paaba küdsi jalq saiu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl raiõq rehe üles, kolmadal pääväl katiq arq ja panniq väräq ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl repän sei jo' tõõsõ hanikõsõ ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Tõõsõl pääväl sai viil sõitma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl sysar küsse kahru piimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl tulti ka Jarmo rahvast minijä esä pomkile kutsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl tulti ratsala hobõsõga, et tuu om mi soendus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl pääväl tõi ka susi terve härä ja' küsse Sooboli käest: http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tõõsõl pääväl ütles jalq kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl velel ka niisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl võtai süä ynnõ õka sööki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ lätsi kõik kodo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Tõõsõ läve pääl niisamuta, kolmada läve pääl kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl õdagul Pühä Mikul' opas': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl õdagul jalq tuusama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõl õdagul jälki sai niisama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
“Tõõsõlõ poolõ merd mullõ suur liin, nigu kuningalgi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ mängjä jälke püüdvä tuu mano minnä, kel käe’ üleväh ja tahtva tälle lüvvä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Tõõsõ mõtli, õt Soobol õks õigõhe kakk47, ja' timä istõ säläh, nii õt saa-as kiäki timmä pessä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Tõõsõ nel'äpäävä tul'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõn ilmasyan oll' timä nimeline SS ratsadiviis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Tõõsõn ilmasõan häädü 55% elämispinnast ni poodiq ja laoq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
Tõõsõn ilmasõan vaivõl' Holland kõvva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Tõõsõn lõpõs olõvigu ütsüse kolmas pöörüs s-iga: jutustas, virisäs. s-tunnus tulõ ette ka mitmusõ kolmandan pöörüssen: jutustasõq, virisäseq, mitte **jutustavaq. s-lõpugaq ommaq kõik kolmõ- ja rohkõmbasilbilidseq da-tegonimegaq tegosõnaq, a siiäq ala kääväq ka jääs, eläs, kasus, istus jt katõsilbilidseq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tõõsõ otsa ku kaala visas', nakas' tänni: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ peräst pääd tullõ ar tsusako. http://www.setomaa.ee/
Tõõsõpäiv vai tõsõpäiv (lühendedült T ) om nädäli tõnõ päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5s%C3%B5p%C3%A4iv
Tõõsõ pääd läät ragoma, uma pää kaotat. http://www.setomaa.ee/
Tõõsõ päävä jalq nakkas lats ikma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ päävä oll kaotsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq anniq plaani, et kas mõistat siiä kutsu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq aoluulidsõq pärsiä aiaq ommaq Afifabadi aid ja Delgosha aid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Tõõsõq esiqsugumadsõq käänüsselõpuq ommaq saajakäänüsse -s, kotussidõ ka -st, nigu näütüses võtt´ naasõs ~ võtt´ naasõst (vrd põh’aeesti võttis naiseks), ja kurgukakkõhelügaq -q lõppõvaq piirikäänüsse, ilmakäänüsse ja ütenkäänüsse lõpuq, nigu huunõniq, huunõldaq, huunõgaq sõnast hoonõq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tõõsõq es näeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq halvakõsõq tohi-i lähkohegi tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq halvaq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq jalq tõrõliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq jalq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq joht es taha, a õks arq lubati võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq juui kiäki, arq saq kaq naakui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq juui, sa kaq joogui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq jõvva-as nii pal’lo järge puhasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq kaiq kaq, et asi lätt sitastõ, ei tiiäq, mis noq saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq kanniq süüke. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq kaq pruumvaq, suurõq herräq a ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq katõkese tul’liq väl’lä ja pan’niq rõivihe, a tuu ikk ja pallõs et annaq mu rõivaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq kat’s tallo es olõq kir’ämeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq kaupliq kraamiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq küläq ol’liq ka tuuga väega nõoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq küsseq, et mis sääl ol'l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq küsseq, mis ti näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq küsüseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq lätsiq arq, jätiq timä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq lätsiq tarrõ arq, timä jäi kaugõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq nakkasõq hagõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq naksiq kos’a juttu ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq naksi üt’lemä, et saq k’äut õga pühäpäävä ker’kohe lugõma, et vaia meil ka ehitä siiäq mään’dse taht pühäse pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq noorõmeheq kõik’ ryymsa, mul väega rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq olliq laisaq, timä ol’l väega virk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq pidiq jalq õgaüts uma mütsü arq võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq poisiq kaivaq takah ja löüseq ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq pojaq lätsiq sõtta arq, tuud Ivan Hatapoiga es lasõq, et kes mul tüüd nakkas kotoh tegemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq poolõ ku ommaq, syss ma kunagi nabavart panõi ala, a panõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq-poolõq mõs arq, pan puhta närtsu sisse, nabavarrõkõnõ pääle, köüdä villatsõ langaga risti kinni, pan kohe rehe mano, vai muido puhtahe paika, nigu määne kass kaq kiskma saanu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
5)Tõõsõqpoolõq mõsõq puhtas, keerutaq nabavars pääle, panõ puhta rõiva sisse, rahatingäkene mano nigu kuninga nimes, panõ villatsõq vereväq langakõsõq risti pääle ja mataq maa sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq rõivaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq soeq nakkasõq ütlemä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq sysarõq joq lavva takah seieq-jõiõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq sõnaq nigu cigány ungari keeleh ja Zigeuner s'aksa keeleh tunnusõq ollõv inglüskeelidse iihkujo perrä tekkünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Tõõsõq tulliq hommogu üles, selediq umaq unõq kyik arq, a timä, Ivvan Kalinovits, es seledäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq täämbädse ao lõunaeesti keeleq ommaq mulgi , tarto ja seto kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Tõõsõq veleq kai, kost ta ull om varastanu nii pallo varsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq veleq käveq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq veleq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq ütli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq ütli, mis mi täl lasõ targast saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ seleti, et ei tiiä, kes hõpõ hobõsõga sõit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ seletäse tuud imeht, et üts sõit’ vasitsõ hobõsõga hüvä kaugõlõ klaasi mäe otsa ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõs probleeme tekütäväs küsümüses kujunõs või-ollaq tuu, et oppajidõ palgarahhu masmine andas valdu kätte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Tõõsõst külest om teno infoütiskunnalõ võrokõisil kasunu mõistmine umma kiilt tähele panda ja tähtsäs pitäq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tõõsõ sõsarõ panni rõiva sälgä, lätsi tarõ mano, kavvas 17 timä sis vii seeh uut 18 ? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tõõsõ talo uhjaq ynnõ jäi palamalda tulõasõmõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ truus'ka silm väläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ tsura panniva ummakõrda sanna mant juuskma, a panõva-s toda tähele, õt sanna ümbre olli nõgõsõpuhma: panniva noist läbi... http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Tõõsõt usost inemiisi käest võeti massõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Tõõsõ tükü raot, saa kats sokolat, kolmada tükü raot, saa nimi Kar'aavyi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ varba ka takast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ vele kõ kaese, kae määne noorõmbal velel ka noorik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ vele kõ tsusk’va tuud: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ vele latsõ'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tõõsõ vele lätsi ar, turak tul’l kaq peräst tuhkõ seest vällä, puhast hindä arq ja ai villu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ vele naari ja lätsi ar minemägi. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tõõsõ võtva ütstõõsõl ümbre kihä kinni. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Tõõsõ õdagu jalq noorõmb veli läts silla ala vaht'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ ütliq jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ üüse jal üts koputas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ üüse lätt tõõnõ veli vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ üüse ol’l jalq olnu kirotõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ üüse tõõnõ veli vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tõõsõ’ mängjä’ omma’ lüüjäst veidökõtsi kavvõmbah ja püüdvä pilbast. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Tönk pidi olut saama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Tööd laidetakse Sangaste LÄTSI KODO KITTEEN, teedä mööda tennäten, et ma tei tükü tüöd, kolga põl³du kobisti, nuka nur³me ülendi – siski sõrme’ sõimatie, käe-varre’ vannutie. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Töömehe mant lännüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Töötukassa Põlva osakunnan om arvõl säidse ilma tüüldä nüsjät ja katõssa kar’akut, Võro osakunnan 16 nüsjät ja 15 kar’akut. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tüdriklatsõlõ: http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Tüdrikukõnõ olnu ka moro pääl, kuna imä tua man perrele süüki kiitnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tüdruguk lännü kah ja mõtelnu, et ku mees mu ärä essüts, siss tule ma hernerada mööda vällä jälle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Tühi asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tühi hulk om ega hulga A alambhulk: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Alambhulk
Tühi hulk om matõmaatikan hulk , kon olõ-iq üttegi elonikku . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BChi_hulk
Tühi lobisemine! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Tühi, paläs Poksa külä katõ hinge maa tieis tedä joht ni rikkas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Tühjägi saaas õks tuost kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tühjä hulka tähüstedäs sümboliga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BChi_hulk
Tühäs ei võt tarrõ jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüki aa peräst, ku ta jälle vällä tullu, nännü, et herne kasunu, ja saanu ta kodu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Tükk aiga väikse tule pääl keetä, ärä jahtuda lasta ja pääle määri. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Tükke esi naha sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tükk kõnõlas kah, kui kullõt, saat nii mõndagi, näütüses küsümüse, mis sa tiit, ku ütskõrd pää vasta lage om ja kõik, millest sa kunagi noorõnpõlvõn unistanu olõt, nüüd samahäste ku käen om. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Tükk õdagut läts jo mööda, ent mõtus es tee veelgi hellü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Tükkü kanni ette Seto nuuritiatri noorõ, kiä jo tõist aastakka opisõ Vanemuise tiatrin Joonasõ Taneli ja Jäägri Merle käe all näütlemist, kirotas Uma Lehes Nutovi Mirjam. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Tükkü mängitäs viil 11., 13., 14. märdikuu pääväl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/inne.htm
Tükü ao peräst, kaes, tulõ, kuus latva pite säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tükü ao peräst tulnu ka hall, halli hobõsõ säläh istuuh sinnä, kaonu vette ja ütelnu sülähteh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tüküarv vai naturaalarv (ladinakeelitsest sõnast numerus naturalis - loomulik arv) om kas üts arvõst 1,2,3,... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCk%C3%BCarv
Tüküarvõ abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Tüküarvõ saa tarvitaq ülelugõmisõs: üts upin, kats ubinat, kolm ubinat ... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCk%C3%BCarv
Tüküarvõ tarvitõdas asjo ülelugõmisõs, näide abiga saa ärq näüdädäq vai üteldäq, kupall'o määntsitki asjo tükü perrä om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCk%C3%BCarv
Tükün kõnõldas ka küländ hulga võro kiilt ja om üts peris «uma inemine» – pulmaimänd Tennosaarõ Liina. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tükün oll’ tapõlust-takanajamist, murõht, süänd ja seksi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=87&id=2240&op=lugu
Tükün plaansõ nä tuu ello herätä. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Tükün vehiti himuga mõõkuga ja tull’ vällä asju, midä musketäre raamatust kuigina lövvä-i: näütüses, et kuningannal om D’Artagnaniga poig… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Tükü om kirotanu Rahmani Jan, lavastaja om Hansingu Meelis. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
«Tükü põh’as omma tõtõstõ sündünü luu 1930. aastist,» ütel’ lavastusõ kõrraldaja Trumsi Marge. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tükü säädse lava pääle Sillamäe Ülle, päält näütetrupi mängse etendüsen üten ka Kanepi nuurikeskusõ trupp Dramantiinod ja laulsõ Kanepi segäkuur. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tükü sündümist tougas’ takast Ruusa sovhoosi aastapäiv: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Tük’e väega mastõra pääle riis’ja, lihvlantsy ka kyik’ soo jago (jutustaja näitab Lätimaa poole). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüll ka külämies sepile, umo nostanguline ravvakang säläh ni kolmõvakaline koti täüs hütsi ütehni tahtse hinele künnirauda tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tüllü jaq tüllü, seeniq ku sõda ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tülü armõtu suur. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tülü oll varsti käeh, ja Kalõvipoig naas vägimiist laudõga vemmeldamma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Tülü pääpiiskopiga oll' Mozarti jaos halusamp viil tuuperäst, et timä esä hoit' piiskopi poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Tülüstäjäq es näeq kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tülü tüüjoud, tapõlus süämepuhastus. http://www.setomaa.ee/
Tünnü kõrranhoitmine oll` kunst`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Tünnüq olliq seest ilosaq valgõq, es olõq pellädä hallitust egaq vyyrit maitsit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Türgü ; https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskriigiq
Türgü Vabariik ( türgu keelen Türkiye Cumhuriyeti ) om riik Aasian , Lähkü-Hummogumaa põh'aõdagujaon ja Õuruupa lõunahummogunukan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCrg%C3%BC
Türgü sõtta! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx5iii.html
Türgü tsukõlusmaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Türkläisi aig Kesk-Ungarin naas' otsa saama pääle tuud, ku nääq Viini all lüvväq saivaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Türkläisi aol ehitedi Budahe mito tsukõluskotust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Türkläseq rüüstiq Budat 1526. a., piirassiq tuud 1529. a. ja vallutiq lõpligult ärq 1541. a. Türgi võim jäi kestmä inämb ku 140 aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Türkmenistani pääliin om Aşgabat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCrkmenistan
Türkmenistan om HRÜ-ga assotsieerit riik ja Ukraina ei piäq hinnäst HRÜ liikmõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hind%C3%A4peri_Riike_%C3%9Ctis%C3%BCs
Türkmenistan om riik Kesk- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCrkmenistan
Türmümaja kaq karas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Türnpu tekk Kütioroh “Lemminkäise” pruuvõ. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Tütar Miili olli kotoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
Tütar kai, nigu võt’t püssä, las’k’ arqki esä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütar, kes kavala ema ütlemisest arvu es saa, sei alati oman igävüsen üte käega ja äie ka ütsinda juttu nigu sõber sõbraga, looten, et nüüd ema tulep ja ta igavat võõrast ello lõbustap. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Tütarlatsi kihlkunnakooliq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Tütarlats opanu: http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste3htm.htm
Tütre' ei olõ soolakala'. http://www.setomaa.ee/
Tütrekene helläkene! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/35.html
Tütrekene, kas ma sulle es ütle, et ma mitte enne ei tule, kui sa üte käega sööma ja ütsinda kõnelema nakat! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Tütrekene, mis küsü vanaimä käest, kuis sul arq saasi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tütrekene, mitte enne ei lää ma su poole külla (kostile), kui sa nakat üte käega sööma ja ütsinda kõnelema." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Tütrekene puhastaq arq minno!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrekene, puhastaq arq mul hainakõnõ ja muakõnõ vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrekene, sa kulsi no mu synaq arq, mis ma käsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrekene, võta väits ja min mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tütrekene, ütle mullõ, määnes tii elo ja esä ka om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
"Tütrekene, ütle mullõ, määnes tii elo ni esä ka om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tütrekese, puhastagõq arq minno! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrekeseq, mõskõq mul ka suu arq jaq hammõkõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Tütrekeseq, puhastagõq arq minno, nuuq ossakõsõq ja hainakõnõ kakkõq, saa maq kaq illos’ uibokõnõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Tütrekese, teil om ka õks vanaesä ni 34 vanaimä, a saa-ai 35 tii kunagi sinnä kostõlõ, ma ka saa-ai inäp kunagi sinnä tagasi minnä, kost ma siiä tuudu olõ!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tütrek kostnu vasta: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tütrek laul: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tütrek lännu kodo, huss kaala ümbre, mõnõ tahtnuva küll är võtta, a ei olõ saanu inne kiaki võtta, ku tütrek är koolnu, siis kaonu uss ka kaala ümbrelt är. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tütrek näge ne kõnõlõs: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Tütrek-sysarõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/10.html
Tütrek tule tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
 Tütrekuq ja naisõq ommaq tsõõrih, käest kyigil kinni, et läbi ei päseq... http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
 Tütrekuq laulvaq katõkese, ku kannõld lüvväs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/22.html
Tütrekuq säädväq hindä tsyyri, üts astus tsõõri sisse, kats jääväq välläpoolõ tsyyri. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/12.html
Tütrek üttelnu: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tütrek üttelnu vanalõ mehele: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Tütrel oll püdsekene silla all kasunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütre puul as’atas tä kah ja tege suurõlõ perrele talvõs purgisüüke. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Tütreq pan’d’ hüäle poolõ, väümeheq kuralõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrerk läz`aida mano ni kumbahti külh, et aida us`s` olõ õi hüäste tabah, a tuost iks kavazõ õs ütigi, astõ aita, naas sääl pümehüsi kumpma, kohes pakla oli pantu, ni kumpõ, nikavva ku puttu üte mehe habõnihe kasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Tütre sõbranna olli puhkusõ aigu pall’o mõtsan, tiinsevä palgalissa. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Tütre tulleva kolmekeste sinna, aeva rõiva maha, kaits panniva oma rõiva ütte, üits esierälde ja lätsivä tsuplema. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tütrigilõ miildüs tsipa tõistmuudu asjo tetä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Tütrigu': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Tütrigukõnõ hiit’ särgi maaha, võt’t teedal hammõ säläst, kõõ inne mõs’k tuu ar’, laot’ puhma pääle kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrigukõnõ kor’as lamba luukõsõq kokko, mat’t maaaha, et saa kääpäkene kävvü pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrigul olle sild valmis, tulle tagasi, saat poesi silla manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tütrigul ol’l tooduq nuu rõiva pähkme koorõ seeh üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrigulõ ummõldi joq laulatusrõivit kuninga puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrigu otsõq arq, saa meile puul kuninguist, kits otsi kaq ar, saa viil rohkõmb kingitüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütriguq ja poisiq ommaq latsõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Tütrigu’ – saia’ ahjo! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Tütrik, Ann Org Haanist (Rougu khk) peri, näkk jall ummi silmiga, et hall tull' ja kussi haina leeme sisse, niigu lobisi õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tütrik and tälle ütessät sugu jõurohtu, enne kui ta palgi perrä läits ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tütrik edimält es taha kuigi andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik ei olõ näile ütlenü midägi vasta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Tütrik haar'd' käe kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik kaq ol’l illos’, nigu ilosampa olõki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik, kes viimadse veerandiku pääl, paar aastat inne 50, ütele läsäle mehele naases ja vaesilõ latsilõ imäs sai, kostõ uma sajapäävä õdagul umatsile: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Tütrik, kiä tiä man nädsikuh oll, pidi egapäävi koll-nelli versta maad kogoni jalkksi siält umalõ esändälle rohi kodo tuuma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tütrik kraamõ lauda ja läts kalaluid ja lihaluid viimä pinile ette moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikkõ sünnüs veitse veidemb ku poissõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Tütrik kõõ uut’, uut, et vaest kui timä esiq arq vällä saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik küsse targa käest, et kas ta või ketti kaala panna. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tütrik küsse targa käest, et kas tä või ketti kaala panna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tütrik lubanu kah tulla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tütrik lännüq vällä, pannu lummõ ala ja kusnuq pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Tütrik lännü vällä, pannu lummõ ala ja kusnu pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tütrik läts kodo ja kõnõli külq tuud asja, a keski es mõista märki ja mõtelda kes oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik läts minema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik läts mõtsa pite minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik läts suurõ rõõmuga kodo ja kõnõli kyigilõ, et ei tiiä, kes minno päs’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik läts’ säändse jutu pääle näost vereväs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Tütrik meeldü poisilõ väegaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik muku määrnu mett latsile mokke vahele. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tütrik muutsõ hinda kygõst eläjäst ja tahtsõ timmä ar süvvä, a timä es pelgä, es lasõ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik naas umah tävveh häitsemise aoh halli põdõma, mis ka kosilasõ nigu luvvaga mannt pühke. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tütrik naas’ ajama rätsepile, et tekke mullõ sääntseq rõivaq, nigu mul vana peremehe puul olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik olli sita sisse matetu-katetu, kost ainult pää välän olli, kelle ümbre ärärehitu siug, räti sisse pantult, olli mähitü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Tütrik oll joba rassõjalalaline [rase] ja muret väega, et tu poiss tedä ärä es võta. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Tütrik oll ärä unõhtannu tedä üles aia [ajada] ja um sis tulnu hürü üles ja tuu om löönü timä maaha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Tütrik pannuki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tütrik pühk tiid luuaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik sai sõs vallalõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Tütrik seletäs, et ei tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik tsurõlõ midä es tiiq, et ar avitiq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik tuugaq rahu, a ütles ynnõ, et tüüle õks ei nakkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik tuus 40 , et neid taka aeti, ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tütrik tuus, et neid taka aeti, ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Tütrik tüütäs nurmõ pääl ja hoi-lii ljoo. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_11_laul.php
Tütrikukõnõ hiit’ särgikese säläst, kak’k haina vällä, puhas’t’ mua arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikukõnõ kostõ: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tütrikukõsõ naksi 28 õks imäga kõnõlama ja timä käest küsütellemä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tütrikul om pantu küüki lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikul tahtu-us kuigi andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikulõ [ütles] nii, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Tütrik um saanu kolmanda puulpühä, sis ku lännü ja tütrik mõsknu jäl anomid... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Tütrikuqki olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikuq käve kaq kos’ah, ku kodoväü kotus oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikuq küsseq, kos sa läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrikuq saisvaq pööräh ja laulvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütriku vei arq, kohe esi tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik vai tütärlats vai latskõnõ om nuur imäne inemine , tulõvanõ näio ja ildampa naanõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Tütrik vasta, laud katõt, viinaq ja söögiq laua pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik vaõnõ salas edimält küll väega, ja kitt hirmuga ärr avaldama; hinnäst esändä ette põlvildõ maalõ laskõh, andis pallõlgõh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Tütrik väega vannõ tsiku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik võtt räti pääst, tek’k räti katski ja räti poolõga mähk’ käe kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik ütel' tälle, et las minno arq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrik ütelnu: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tütrik ütelnu perenaesele vasta: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/19.html
Tütrik ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrile andas syss arq ku mehele läävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütrkene läts vananaase poolõ arbjile, et mis tulõ-õs maama kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär' võta-as nissa. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Tütärde imä pahasi 5 targa pääle nii ar 6 , et ta tälle põrsavalgõtki 7 ütlemise iist anna-as 8 oll ka hinne 9 päälegi väega pahanu, et sändse "tsordsi" 10 mano 11 sai mintüs 12 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Tütärd ei üttegiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ei lää ka juuma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ei taha."Pojakõnõ võta sa! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär es olõ tälle nõud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär es saaq vasta ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär haar’d’ takast liniket pite: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär hark(u)t' hindä aho suu ette, sis imä lask alt harkõ leibä ahjo. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Tütär iks jäl lausi meelestänni... http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Tütär iks küündü küsümä: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Tütär iks lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/25.html
Tütär inämb ikõ-õs, tiidse joq, et imä avitas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär jõvvaki-is imänb kannahtaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär kai, mis saq tiit, ei lää muido iist, ütel' arq, et mul ommaq täinahatsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär klaasmäe otsa pant, et kes saa mano, sõrmusõ vaelda arq, tuu saa kuninga väümiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär küsüs õks juvvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsi I järgü erakuul’-pansjonni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/inne.htm
Tütärlatsi jaos om tähtsä päält kooli lõpõtamist kas korgõmbahe kuuli edesi minnäq vai latsi kasvatama naadaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Tütärlatsil om hädäperäne, et vasara õigõt pite kätte võtt. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tütärlatsil omma ette nättü tõsõ huvi. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Tütärlats käve ütsinda sannah ja tull miis sanna ussõ taadõ ja küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlats mähästäs meesterahva püksõ sisse, poisslats jalq naistõrahva rõivide sisse, et jalq paremb saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsõkõnõ ikk imä kääpäl, et mis maq tii kaq noq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsõl matõtas korgõmpa, nigu ausamb saasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsõl om hüä viiä tarõ pääle vai uibohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsõl villatsõ langaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlatsõq pangõ vastapäivä kuioma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlats ütel, et ei olõ kaputit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütärlats ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär läts sinnä sisse, imä võtt esä vagivahtsõ kaska pääle katta. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tütär lõdisi jo poolõ aastaka hallitõbõ all, kooni kiäki tark vanamuor opas: mine tõrdohe kadaja marjust ja nõglust tettü lipõ sisse ja panõ vagivahtsõnõ lambanaha valgõ kasuk tõrdõ pääle kattõs. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Tütär muidokiq õkva armu möldrepoiga ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Tütär ol'l arq mehele viid, tuul ol'l väikene lats haigõ, saa-as pomkile minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär om Soomõn tüül ja tütre latsõ eläse Ameerikan. http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Tütär om sääl kõõ takah, imä kõõ iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär om umah kotoh kost´mah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/9.html
Tütär pahanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär pelgämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär pidi tõõsõga sehvti, kiä oll suurõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ravit’s tsirgu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär saa sul mehele pantus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär sõit’, ni naas’ pelgäma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär tekk mullõ asõmõ peränulka katõ pingi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär tule ülehommen Hispaaniast kodo`, istutas üte puu, tal om kolmekuune lats nüüt, tolle aus istutas. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Tütär tõisi tunnõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär tõõsõl puul, a timä tõõsõl puul merd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär um vanõmbidõ puul kost´mah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/15.html
Tütär ussõpilokõsõst kai, pääle tul'l viil üts ku tõõnõ, valgõ tiranik ol'l vaja pääl, pühke sinnäq käeq arq jaq istõ lavvalisile üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ütel' esäle inne laulatust, et lupaq mul viina jakaq rahvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ütel esäle, et mis ütel syjamehekesel omma olõkõsõ ynnõ ranitsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ütel imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ütle-es midägi vasta, nigu noq juttu olnu sälägaq nõstaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tütär ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Tütär’ lät’s imä käest küüsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüt’rigu summ saistas’s es’, poissa summ es’ ja naistõ summ esiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüt’rik tä omgiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüt’rik üt’el', et tulgui sa hüä-inemine siiäq, et mul jo surma minek’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüve otsõ tetti jälq sagarõ kunds. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
«Tüüandja tahtva tüüle inemiisi, kes sutva ja omma valmi opma ja kelle silmä säräse, a tuud ei saa ütegi koolitusõga,» seletäs töötukassa Põlva osakunna juht Mandeli Katri. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tüüandja vanva, ku päält palgapäivä poolõ tüümehe «kaoma» läävä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Tüübinumbri perrä saa synatüüpe tabõlist kaiaq syna tõisi muudõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tüübi säädüsperäst tõistõ mineväq mooduq annõtasõq synaartiklin päält kolmõ põhimuudu, nt aig , ao, .aigo, m alaleü .aelõ 36 ; mii:s' , mehe, mii:st, m omast mîîhi, m alaleü mehile 39 ; tuu:ma , tuvvaq, tuu:, min 1. ja 3. p .tõi(õ) 54 . http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Tüüd alost' Eesti Kaitsõliit , minkalõ lätsiq üle Umakaitsõ varaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Tüüd alost’ Tiiu Wermon: lõigas’ saematõrjali vallalõ, a pia sai jo edesi tehnilidse kontrolli pääle ja meistris. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tüüd om kõik’ aig: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Tüüd omma nä saanu vallan, Nopri talomeierin, koolin. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Tüüd om sellege muduki peris pallu, aga egä mulk tüüd pelgä. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Tüüd om talgoga tetä, leibä ole-ei hinelegi süvvä. http://www.setomaa.ee/
Tüüd tege Priit nii vällämaal ku Eestin, päämidselt ehitüstüüd. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Tüüd tegi tublistõ ja elo oll lõbu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüüd tetä ei viisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüüd tetä, niq tandsi niq pidolõ kävvü, kyikõ võit, ku uma tervüs ynnõ kand. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüüd tetä-äs. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Tüüd timä midägi es olõ viisnü tettä, muudkui käve niisama valda pitteh. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Tüühü nakka, ütle : http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Tüü iist rahha es võtaq ja nii mänge Akord Andsu iistvõttõl traktoristi 60. hällüpääväl Veriora sööklan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Tüü jäi mullõ kõik. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Tüü järeldüisi jaon võrrõldas nynorski ja võro keele saiso. http://brage.bibsys.no/xmlui/handle/11250/153814
Tüüjõud omgi kõgõ suurõmb murõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Tüüjõud piät olõma nii suur, et sügüse kõik tüü tettüs saa. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Tüükaaslasõ mõtli miist veidü opada. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
«Tüükotussidõ luuminõ om riigi jaos taa as’a man kõgõ tähtsämb: kuis paikligu umaperä abiga paiga pääl majandust arõnda,» selet’ Linnamäe Taavi. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Tüükotussõ omma siin, vet nakkasõ nuu inemise, kes sinnä tüüle käävä, siin elokotust otsma, nakkasõ mi inemise opma ammõtit, millega sääl tüükotussõ saa. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Tüükotussõ pääle oll’ kats kandidaati: ma – naanõ – ja joodik miis. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tüükuulutusõ omma töötukassan, maakunnalehen, Kirka tüüportaalin. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Tüüle kah lähkühe kävvü! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
«Tüüliisiga piät sa egä päiv kõnõlõma, näide murrõ är kullõma,» seletäs Friedel. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Tüül om kats puult: üts om kuulõ ja latsiaidu perrä kaeminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tüü löüdmisega om muidoki rassõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Tüü man om paar meistret, kiä sändsit ahje mõnõ tennü om. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Tüü man õs olõ sulasõst aga midägi asja olnu. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste1.htm
Tüümehi otsitas. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/1.html
Tüü meistrit pelgäs. http://www.setomaa.ee/
Tüü naas’ pääle joba inämb ku kuu aigu tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tüü ni kirotamisõ man – lää tassakõistõ edesi ni kae, mis saa. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Tüü oll' pühendet akateemik Wiedemannilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tüü olõ-õi kiri, õt mõista-ai tetä. http://www.setomaa.ee/
«Tüü om eski sport!» http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Tüü om ullõ jaost ja vanno hobõstõ jaost. http://www.setomaa.ee/
Tüü om uma meetodi poolõst komparatiivnõ. http://brage.bibsys.no/xmlui/handle/11250/153814
Tüü oppas. http://www.setomaa.ee/
Tüüoppus om tuu, et opimi tüüd tegema, sõpruga läbi käümä, a ka kriitikat vällä kannatama. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Tüüoppusõ tunni tulnu viiendä klassi poiskõsõ kullõsõ hoolõga minevä aasta ütes Tarto liina aasta oppajas valitut ja tenokirjuga avvostõt oppajat. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Tüüp Väljend Mis sa titti sõrmi vahel hoiat, kui kuset - kas muido ei saa? http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=277&L2=7&L3=0&L4=0
Tüüpakminõ Haani keelepessä Tereq, hää inemine! http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Tüüpilidseq teemäq ommaq kattõsüstemiq , egasugudsõq piiredüq kogohulgaq ja aritmeetilidseq jadaq tervidearvõ hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Tüüpiline lämmäoppuslinõ süstem - aurumoodor . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%A4mm%C3%A4oppus
Tüüpiline popmuusiga teos om kooni viie minodi pikkunõ laul, midä kand ette ansambli, kon pääle laulja om viil kitramängjä, basskitra mängjä, trummilüüjä (vai trummimassin) ja klahvpillimängjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Tüüpäävä omma pikä ja inemise väsüse är. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Tüüriist om inemise tett vai tarvitusõlõ võet asi, midä pruugitas tuu jaos, et mõnda tüüd olnuq lihtsämp tetäq vai asja lihtsämp valmistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCriist
«Tüüriistu piät hankma õnnõ paari tuhandõ euro iist.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Tüüriist virota kavvõlõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/kerg.htm
Tüürühm käve kuun umbõs egä kuu ao takast. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tüürühmä liikmõq võtiq ossa ka eesti vastussidõ ja tüübinumbridõ löüdmisest umbõs 5000 alossynasto tähüssynalõ. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Tüürühmän om inimesi mitmest Mulgimaa nukast. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Tüü sai valmis joulukuun 1885. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tüüstüisi ja kauplõjide vaheltkasust pasunda-i kiäki! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Tüüstüs om laembalt võttõn egäsugumadsõq äriq, miä määntsegi ütidse meetodi perrä kassu loovaq, nigu näütüses muusigatüüstüs, autotüüstüs vai metalitüüstüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCst%C3%BCs
Tüüstüspööreq oll' üts suurõmb käänähüs aoluun, tuu muut' pia kõiki egapäävätse elo külgi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCst%C3%BCsp%C3%B6%C3%B6req
Tüüstüspööreq vai tüüstüsrevoluts'oon oll' suuri muutuisi aig 18. ja 19. aastagasaal, ku asjo valmistamisõs, transpordis , kaivandamisõs ja põllumajandusõn naati inemiisi käsitsitüü ja eläjide abi asõmõl massilidsõlt tarvitama massinit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BC%C3%BCst%C3%BCsp%C3%B6%C3%B6req
Tüüstüstehnikumin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Tüüt' päämädselt kerkoopõtajan, a kõgõ rohkõmp hinnatas tedä suurõ üle-Eestilidse rahvaluulõkorjamisõ alostamisõ ja iistvidämise iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Tüütarrin sai oppi palkmaja ragomist, savikrohvi, puutüüd, vana müübli kõrdategemist ja muud. http://www.e-ope.khk.ee/ek/2013/eesti_sonavara/sonavara_rikastamise_viisid/murdetekstide_nited.html
Tüütarõ' laadu pääl ja Põlva liinan. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Tüütarõ ja väikumba poisi kooliharidus omma mul parhilla kats vaia maa seen, mis minnu Talinan kinni hoitva. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Tüütarõn kamandasõ ahjomeistre Allikivi Agu ja Kalve Toomas, nimä kõnelese ka seminäril. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Tüütarõn kooritas liimeistriga palki, opitas tan kandin pruugitava tapi ja vara ragomist ja passitamist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Tüü tegemise käigin saa selges: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Tüü tegemises tarvitamiq mitmõsugutsit tüüriisto: väist , nõkla , kääre , kirvõst , lapjot , vasarat , vikahtit , vikla , rihhä jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Tüü teooriajago seletäs kõgõpäält mitmit esiq muudõ, kuis om vaiht tett keelil ja murdil. http://brage.bibsys.no/xmlui/handle/11250/153814
Tüüt mitmide laivu pääl. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
Tüü tulõmusõs või ollaq tiidüsline teooria, miä avitas as'ost parõmpihe arvo saiaq ja asjo parõmpihe ette nätäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiid%C3%BCs
Tüü - tuu oll` riigi uma ja palk olõmadaq, a muiduq oll` kyik iks nigu peris uma, ega peremiis` käve tallin umma hobõst silistämän, leeväkands karmanin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Tüütämise aigu tege pudsunudsija kõvva hellü, miä sekäs muid tegemiisi, näütüses televiisori kaemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pudsunudsija
Tüütänu om HS Vahtseliina haiglan, 1960-85 Võro Spordikomiteen (esimiiss´), 1985- Võro trükükoan. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Tüü täämbätsest, jutt hummogust. http://www.setomaa.ee/
Tüüvihk ABC – kiräoppusõ manoq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Tśastuskit, mul tuu õdagu tulĺ, sis edikui tulĺ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Tšaad , ammõtlidsõlt Tšaadi Vabariik , om Kesk- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1aad
Tšaadi pääliin om N'Djamena . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1aad
Tšekoslovakkia presidendi Beneši Edvardi ja Stalini Jossifi sõlmit lepüngi perrä naati Tšehhoslovakkiast ungarlaisi ja Ungarist slovakkõ vällä saatma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Tšingis-khaan lõi aoluu kõgõ suurõmba ütest tüküst kuun saisva impeeriumi, vallutadõn katõkümne aastaga kestel inämbüse Hiinast , Kesk-Aasia , Tsiberi ja tõisi maid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1ingis-khaan
Tšingis-khaan vai Temutšin (1155 vai 1162 – 1227) oll' mongoli suurkhaan aastagast 1206 kooni uma surmani nink aoluu üts kuulsampi vallutajit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1ingis-khaan
Tšuangiq om rahvas, kiä elässeq päämädselt Guangxi Tšuangi autonuumnsõn piirkunnan Lõunõ- Hiinan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1uangiq
T’saunõq syal sil’mäq väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
T’serebi Paali - üt’skõrd ol’limi kõik’ Taeluvah vett rist’mäh - timä ol’l ka vana kan’g 3) miis’, - võt’t et makka 4) proomi 5) timmä (pas’sitel’jät). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
T’s’ässonah ül’däss arq, et pees’tri, tul’l miq poolõ kah, syss timä k’äu ar vai viil kolmadal pääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
UJU OTSA, IIKENE! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/26/xx-3/
– UL) olli õnnõ üte sõrajäle. http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
UMA MEKK tegemise edespite arõndusõ- ja müügivõrguna – määnest api ja tukõ olõsi vajja väiksil tuutjil/kasvatajail? http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
UMA programmi plaanitu tsihi, säälhulgan tuu, kuis plaani paikligu söögi ja luuva ettevõtlusõ tegejide kuuntüüd (Eichenbaumi Külli, Võro instituudi projekte-vidäjä). http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
UMMAMUUDU. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/brief.htm
UNESCO Eesti Rahvuslik Komisjon om taotluse tegemise man nõvvu andnu alaten 2010. aastagast. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
UNESCO esindüsnimistün olõk om võrokõisile suurõs avvus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
UNESCO märk sääl man avitas inemisil arrvu saija, et tegemist om tõtõst tähtsä asjage. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
UNESCO perrä kutsutas tuud pärsiä vahtsõs aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
UNESCO vaimlidse kultuuriperändüse komitee kuunistmisel Pariisin otsustedi kanda Võromaa suidsusannakombõ UNESCO vaimlidse perändüse esindüsnimistühe. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
UNICEF (inglüse keelen The United Nations Children's Fund ) om fond, minka lõi Ütitside Riike Pääassamblee 11. joulukuu pääväl 1946, et andaq Tõsõn ilmasõan kannahtaq saanuisi maiõ latsilõ hätätarvilist söögi- ja meditsiiniapi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/UNICEF
USA toetusõga modernisiirse šahh kipõstõ Iraani infrastruktuuri, a samal aol häöt' tävvelidselt poliitilidsõ oposits'ooni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1000 USD hinnaga puutriq joudvaq uman infomahun inemise aiuga ütevõrdsõs 2025. aastaga paiku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
UTC aigo andvaq raadiosaatjaq egä täüstunn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/UTC
UTC (inglüse k Universal Time Coordinated ) om üleilmalinõ aig aastagast 1972. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/UTC
Ua- ja herneruvvaga es tohiq leibä süvväq, ütelde, et upõ ja hernidega om ess'keq leib üteh. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Uakõnõ tahtsõ joq katski minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ubajärve ja Koemõtsa vahel nakas´ külm. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Ubajärvest edesi käänd tii katõs. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Ubajärv oll´ illus ja rahulik, niguq alati. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Ubinamahlaga saa ka väega hää ahokarask': http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ubina sisse panõ tsukõrd, võiutükükeisi ja kaneeli. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Ubinit joq külält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Udras nakas pallõma, et jätke mullõ nii pallo viil ello, ku ma saasi ommi latsiga jumalaga jättä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Udrasõ Aivo, kinkal ommaq suurõq turismiarõndusplaaniq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
Udrasõ talo perremiis Sulõ Aivar ütles, et kuu aigu tagasi tekk’ tä edimädsele põllulõ aia ja no pand’ ka tõõsõlõ kats rita okastraati. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Uetersenin elli 2014. aastagal 17 968 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uetersen
Uetersen (ˈyːtɐzən) vai Ütersen om liin S'aksamaal Schleswig-Holsteinin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uetersen
Uganda , ammõtlidsõlt Uganda Vabariik om Hummogu- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uganda
Uganda pääliin om Kampala . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uganda
Ugandin ja muial Eestin loetas muistidsõ ao lõpos 13. aastagasaa alostust, ku taahtõ jousõvaq võõramaa ristisõdijaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Muistin%C3%B5_aig
Ugurits, uguritsa siimne' omma' rahvas Se 1949 (V. Pino) 4Se - 4 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Uhkõ massin Varbusõl kaemisõs Seod paraatmassind ZIS-110B saa kaia suurõtiimuusõumin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Uhkõ tamm naard tati suurustõlõimise üle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/27.html
Uhkõ tõld tõisil ja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uibo-aiah hõpõ uiboh kullanõ tsirk ja munaq pesäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uibo juurõ ala, syss saavaq puhtaq latsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uibo külä keskel. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/5.html
Uibo mereviireh, kolm ubinat küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Uibu». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Uibu Endel ütel’, et täl om jalah tromb, tuuperäst saa-i tä viina juvva. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Uibu Endli teedä oll’ taad rohto vanastõ Eestih kah saia. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Uibu mäe pääl veretäs. http://www.sinimaniseele.ee/sonad/kolm_ouna
Uibu naksi võssu ajama ja seo süküs oll’ edimäne kõrd üle hulga ao, ku sai umast latsõpõlvõkodu uibust ubinit võtta. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
«Uibu» om illos raamat, hää kink'mises. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/inne.htm
Uibust satas häiermid... http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Uikva tuud, mis nii kergehe kaos!.. http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Uja' ja järve', mäe' ja oro', mõtsa', tasanõ maa, koh näet ilma viirt - õgalõ inõmisõlõ midägi', kiä' midä pidä kõgõ kallibast. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Uja om luuduslinõ viikogo , kon vesi juusk ja miä om vähämb ku jõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uja
Uja suurõ jõõga kokko juhtumisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/J%C3%B5gi
Ujominõ om inemise vai eläjä liikminõ vii sisen ilma kõrvalidsõ abilda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ujomin%C3%B5
Ujominõ om tervüsele hää. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ujomin%C3%B5
Ujomisõs sünnüseq Tõrvanina, Lehtma, Tahkuna, Mangu, Luidja, Pallinina ni Kalana rand ni Surfiparadiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
1991 - Ukraina kuulutõdiq hindäperi riigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/24._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Ukõ pelgäs, et tõõsõ rõiva' tälle purõva'. http://www.setomaa.ee/
Ul'li pelgä', halva hae'. http://www.setomaa.ee/
Ul'li petetäs ar' ubinaga, tarka jovva-ai taalrigagi. http://www.setomaa.ee/
Ul'l latsõkõnõ arqkiq selet', et miq nii hõigu mere veereh: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ul'l pää, jalal pal'lo vaiva. http://www.setomaa.ee/
Ul'l tege keelega kerigu, kässiga saa ei' käo pessägi'. http://www.setomaa.ee/
Ulasõdagu präätetäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ulila ja Ellamaa riikligun turbapõhu tüüstüsen tett alusmaterjaal` hoit ärq käärümise- ja lagunõmisprotsessiq ni immitses häste niiskust ja halva haisu." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
Ulila ärrä olnu ädäs. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Uljana esä läts rahha kaibma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull' ollit, muud midägi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kiraq.htm
Ull'us! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
Ulliga läät kohtohe, tsia tapat ar', a mis sa sääntsega tiit, ko sa olõt. http://www.setomaa.ee/
Ullikese mõista-i Gruusia nimmigi kirotada, muku pandva h-tähti egäle puule, Thbilisi ja Khuthaisi ja mis kõk viil... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Ullikõva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ullil om sõna huulõ pääl, targal om hammastõ takah. http://www.setomaa.ee/
Ullilt jätetäs maa ja sö puul-uma Seto… http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Ul`l`il velel ol`l` ka jo suur söögi hädä laz’ kaarna pesä süömä, a’ kaarnakõnõ väega pallõma, et kukku, ninni mehekene, putu ui pessä, ku sa meid ello jätät, sis mi’ avita sinno, ku sul hädä tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ullipal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ulli 28 , tulge latva, siin omma terä!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ulli vele hopõn sai väega tark. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ulli vele vars ütel, et las minnu imä mano opma kolmõst pääväst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull jalq tulinõvvaga lüü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull kitt õks orja tüüd, laisk kitt latsõ tüüd. http://www.setomaa.ee/
Ull miis, märä tõi noq varsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull olli niq ull olligi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull olt niq ull olt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ull teeda olt, niq oltki ull teeda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull tulinõvvaga lei ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ull tul sakka suust ar kodo." http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ull ` uisi tetäs mi maal egä tunń ja egä minot ` . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ull ` us omgi Eesti nokia, ull ` uisiga läämiq euroliitu, selle et muud meil tõtõstõ ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Ull veli hiitü väega ar, a tõõsõq veleq magasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ul`l` veli läz ka, hobõ /?/ puuho üles, naas kusalat kiskma, a’ mehitse imä /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Ull veli, min vahi arq mu üü kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ull veli, min vahi sa mu iist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull veli võtt vana, tammitsõ rii, kisk hindä peräh mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull veli õks ull veli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull veli ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull visas’ maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull õks ull! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ull’ koolõs maal kõrraga vällä vai nakkas juuma. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ull’ peris! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Ulmanis kuts' paarsada Eesti ohvitseri kah hindäle õkva küllä sinnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Ulysses ja Ulixes) om kreeka mütoloogian julgõ, kavval ja tark Trooja sõa kangõlanõ, Ithaka kuning, Laertese ja Antikleia poig (mõnõn Homerose-järgsen müüdin Sisyphose poig). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Ulĺkõnõ, min’ q aŕ q ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_03_laul.php
Ul’l sysar jal takah lätt kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ul’l’ tõi mõtsa oina siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma' Laulu' Kanepin. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Uma Laul III. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Uma Laulu konkursi võitja'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Uma Laulu võistlusõ parõmba': http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Uma Lehe 2014. aasta suur jutuvõistlus Ku sul om rahvalõ kõnõlda mõni põnnõv, lustilinõ vai hallus, õkva elost peri jutt, saada tuu Uma Lehe 11. jutuvõistlusõlõ! http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
U ma Lehe tegijäq es mõistaq ilman märki, et kuuldva lehe edimädse numbrõ kotsilõ ynnõ hääd - süämest tulnuq tervitüisist nikagu aśaliku kriitikaniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Uma Lehe toimõndusõlt: tull’ vällä, et Tiganiku Adami fotot olõ-i ütengi Eesti muusõumin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Uma Lehe toimõndusõlõ teedä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Uma Lehe vaihõl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Uma Lehe viimäst nummõrd, taht' ikk pääle tullaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kiraq.htm
Uma Leht 14. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Uma Leht Egä aasta hingipääväl ots Varstu valla Mõtstaga külä miis Mõttusõ Kalev (59) rehe alt vällä vana kündle ja pand palama: kaonulõ imäle, sõsaralõ, vanatädile… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht «Egäl aol om olnu nii murõt ku rõõmu,» om joulukuu 28. pääväl 100aastadsõs saanu Urvastõ kihlkunna Udsali külä mehe Kerge Pärni (Bernhardi) elo juhtmõtõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Uma Leht Ei olõs usknu, et noid miihi nii hulga om, kiä naist nigu orja pidävä, imehtäs Võromaa naisi var’opaiga vidäjä Piirisilla Külli (53). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht Et kuldpulmapaar saa pittu kutsu näid 50 aastakka tagasi paari pandnu inemise, tuud juhtus harva. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Et rahvasuust peri juttõst või saia lustlik suvõtükk, tuud sai nätä 23. hainakuu pääväl Koorastõ mõisa 500. aastapääväl, ku Kanepi seldsimaja näütetrupp mängse Rahmani Jani näütemängu «Varetepalu». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Ettevõtjapere Ani Valgjärvelt om tuud miilt, et maa ja maaelo läävä hinda, a maal toimõtulõmisõs piät inemisel olõma tark pää, uma maa ja uma ettevõtõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht Haani kooli poissõ käsitüüoppaja, Vahtsõliinast peri Ruusmäe miis Luisu Ahto (51) oppas puutüüd joba kümme aastakka õnnõ võro keelen ja paikligõl poiskõisil olõ-i seoniaoni vaia olnu tõlki appi pallõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Uma Leht Harglõ kihlkunnast peri rahvaperimüse uurja Kõivupuu Marju (50) om kümme perämäst aastakka kõnõlnu Tal’na tudõngiilõ ka lõunaeestläisi kombist (innekõkkõ puhtõkombist) ja hingeelost. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Uma Leht - Hää võrokõnõ, tulõ ja lüü kah üten suurõn üle-eestilidsen prügükorjamisõn! http://www.teeme2008.ee/?op=body&id=74&art=81
Uma Leht «Kae, tan om tä sis ahju kütnü! http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Uma Leht «Kapstit tulõ praati kimmähe tsiarasvaga!» tiid Võro valla Navi külä Ilomäe talo peremiis Troll’a Jaanus (35) häste, kuis hapnist kapstist hää praadikapsta saava. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Uma Leht Karula Ala-Mähkli talo pernaanõ Freibergi Lilian (35) mõtõl’ välla villast mähkme ja om näid ummi latsi pääl pruuvnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht Keväjädses muusõumiüüs naas’ Mõnistõ muusõum uurma katõ tuun kandin elänü väelidse pümme inemise – rahvalauligu Pümme-Katrõ ja selgelenägijä Pümmetädikese ello. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Uma Leht Kirämiis Sommeri Lauri (39) eläs üten naasõ Liisu ja väiku tütre Liidiga Sännä lähkül Räestu talon. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht «Kolm musketäri» võru keelen: meelega mõista, et tuu takan om Krabi külätiatri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uma Leht Koolilats saa huvitava kodo-uurmistüü tetä ka ütest kotussõst tõistõ kolinust tarõst vai varivalimiisist, mitte õnnõ inemise eloluust vai kodoküläst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uma Leht Koorastõ mõisa nimmamisõ 500. aastapäävä kõrraldaja Kiviranna Urmas (42) om Koorastõ küläelo käümä tõmmanu.A et maaelo alalõ jäänü, pidänü riik timä meelest iks pääliinast kavvõmbalõ küündümä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Krabi külätiatri vidäjä Mürgü Marje (37) sai õkva läbi saanul tiatrikuul kats kõrda rõõmu tunda: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Leht Ku Krabi rahvas pidi krooni puhtit sõs, ku euro tull’, sõs Paidra rahvas sõs, ku krooniga inämb massa es saa: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht Ku Ruusmäelt peri käsitüütegijä, Rogosi mõisa hing Luisu Anneli kohegi käsitüüd müümä lätt, sis haard tä iks umakandi naisi käest kah müügikraami üteh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht «Kulõ, kas ma või sullõ tuvva 20 põrsast? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht «Ku nii edesi lätt, sis unõhtami tan Võromaal är, määne kits vällä näge!» hoiatasõ nii Võro ku ka Põlva maakunna jahiseldsi esimiis: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Uma Leht Ku talon om pini, piä-i müüdäkäüjit õkva «Purõja pini» sildiga hiidütämä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uma Leht Lasva valla Orioni talo perrerahvas kõnõlõs, kuis näist kitsõpidäjä sai, mille om kits targõmb ku lammas ja mille Lätist tuud sikk Janisõs ristiti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht «Midägi iks saa taast vällä nuputa, kasvai suurõ tuulõgeneraatori tetä!» om Vahtsõliina valla Hinsa «UFO-kupli» vai perädüsuurõ höörigu plekkhuunõ umanik, OÜ PNK Grupp juht Keldri Aivar väke täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht Mi kandin kasvatõt viinamari mass neli-viis eurot kilo ja saa-i kuigi säästüpoodi üte-katõ euro vasta, ummõhtõ omma pall’o inemise nõun marju hää maigu ja puhtusõ iist korgõt hinda masma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Uma Leht Minevä talvõ naksi ma hindäle pruugitut kombaini kullõma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht «Mu ku põliselänigu õigus om ellä traditsioonilist ello ja Euroopa Liidu nõudmisõ saa ai tuud õigust är võtta!» pahandas Mooska turismitalo pidäjä Veeroja Eda Haanimaalt tuu pääle, et veterinaarammõtnigu ei lupa täl müvvä sannan suidsutõdut lihha. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Uma Leht «Mul om küttepuid kõik aig tagavaras, a iks telli egä aasta mano – vanal inemisel piät kõkkõ tagavaras olõma!» muheli Parksepä naanõ Tšvalko Helju (81) uma aho segämise man. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Uma Leht Mõnistõ kandi luuduskaitsja võitlõsõ katõ suurõ dolokivi(lubjakivisort)kaivandusõ vasta, midä plaanitas õkva Piitre jõõ hoiuala ja lõunatipu puhkõala mano. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uma Leht «Niidi nõgla taadõ ajamisõga lätt aigu, a är ma aja!» kitt 100aastanõ Kanepi umblõja Müürsepä Hilda ja lupa poolõlõ põllõkõsõ kimmäle är lõpõta. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Leht Nätäl tagasi sai 50 aastakka tuust, ku edimäne inemine kosmosõn käve ja säält eloga tagasi tull’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht Orava vallah Oro küläh sai inne jaanipäivä kaia autidõ võikiajamist Oro Offroad, koh võitjas tulõ tuu massin, mis kolmõ tunniga jõud kõgõ rohkõmb kõrdo rata läbi sõita. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Leht Puiga kuul kõrrald’ latsilõ joba kolmõtõistkümnendät kõrda võrokiilse näütemängupäävä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Leht Puulpäävä peetü 9. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uma Leht Päält Põlva maavanõmba Preedeni Ulla (31) edimäst tüüpäivä pruuvsõ Rahmani Jan perrä uuri, mis inemine taa vahtsõnõ maavanõmb om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Põllumehe tegevä aastast edimäidsi kokkovõtmiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Pühäpäävä oll’ Võrol Kandlõ kultuurimajan segäkoori Hilaro 20. kuunlaulmisõ aastalõ pühendedü kontsõrdisar’a perämäne kontsõrt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uma Leht «Robotitsõõr om Haani koolin tõist aastat, a seo aasta om vunk seen: tsõõrin käü 18 last – tuu om neländik kuuli,» selet’ robotitsõõri vidäjä, Haani kooli matõmaatiga- ja arvudioppaja Grossmanni Triinu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Leht Seo ilma aigu om hopõn inämb ilotamisõs ku tüütegemises, nii olõ-i ka suurt hätä sepä ega hobõsõ ravvutamisõ perrä, a ku tuud vaia tulõ, sõs ütel om puudu jalahoitjast, tõõsõl jäl kõrralidsõst sepäst. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Uma Leht Sõmmõrpalo valla avahuuldustüütäjä Kääri Reet (49) oll’ timahava ainukõnõ seo kimmä tüü tegijä, kiä sai Eesti sotsiaaltüü assotsiatsiooni käest avvokirä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht «Tulõ Võrolt 100ga, a noorõ mehe iks presvä müüdä nigu sambast, imestäse, et kuis nii vanal iks viil sõita lastas!» muhelõs 85aastanõ Külvi Pärnät (Bernhard Külv) Kanepi vallast Jõgõra küläst Lopi talost. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Uma Leht Urvastõ küläseldsi käsitüütarõn uutva huviliidsi vahtsõ peele ja muusõumist vällä otsidu ütessä lätilapilidsõ vüü kirja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht Vahtsit veskit tulõ Vanalõ Võromaalõ nigu siini päält vihma – vana veski omma kinni pantu, a veskijahu om korgõn hinnan. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Uma Leht Vana Võromaa kõgõ esierälidsembä kirändüsavvohinna «Kanepine hamõ» võit timahava Kama Kaido, kuulutõdi vällä 13. põimukuu pääväl Kanepin Kaika suvõülikoolin. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Uma Leht Vana Võromaa umavalitsusõ tulõsi ütitselt kultuuriasju ajama panda, löüdse Räpinäl tsõõriklavva takan istnu võrokõsõ umavalitsuisist ja Riigikogo vana Võromaa tugõmisrühmäst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uma Leht , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Uma Leht Vanast Mooste mõisa kuivusõst om saanu Vanaajamaja koolituskeskus, kon opatas nii palktarõ ragomist ku muud vanna ehitüskunsti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht Väiku maakooli otsva umma näko ja ellojäämist: oppasõ inämb kodoluku, rahvapillimängu, rahvuslikku käsitüüd ja muud mi kandi jaos umma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht Võro keele ja kultuuri tundmisõ võistlusõ «Ütski tark ei sata taivast» lõppvoori, viktoriini perrä om 8. klassi opilaisist kõgõ parõmb võro keele mõistja Dolgoševi Marta Orava koolist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Leht Võrokõisi lipu kavandiid saadõti konkursilõ 53, autoriid oll’ 31. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Leht Võromaal peetäs Vinnemaalt tuuduist rohtõst õks viil luku: neo omma odavamba ja inemiisi meelest tegüsämbä ku nuu roho, midä Eestih müvväs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma Leht «29. eloaastas olli ma hinnäst peris sodis joonu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Lehte saa aastaga lõpuni telli ütskyik määntsest post`kontorist Eestimaa pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Uma Lehte saa telli aasta lõpuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Uma Leht esi ilmus joba 2000. aastagast pääle ja pidi 2010. aastaga põimukuun 10. juubõlit. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Uma Leht 11. hainakuul naksi Saru külä mehe Mustajõõ luha, kohalikun pruugin konnu päält haina tegemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht hindäle kodo! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Uma Leht ja võro keele kirjapandminõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Uma Lehtki ette sääd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Uma Leht kirot’ tuust «UFO-kuplist» vai Võromaalõ tuudust sõaväe radarijaama päälmidsest kuplist pia kümme aastakka tagasi (4.09.2001). http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Uma Leht kutsõ inemiisi üles saatma juttõ savvusannust. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Uma Leht kuulutas vällä suurõ jutuvõistlusõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/elu.htm
Uma Leht küsse Evelini käest timä juuri kotsilõ ja viimädse ao tähtsämbit tegemiisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Uma Leht löü d OÜ L. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Uma Leht, midä om ilmunuq 30 nummõrd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Uma Leht nr 155. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Uma Leht näile mõlõmbilõ Uma Lehe rohilidsõ hammõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Uma Leht om iks inne imäpäivä mõnõ tunnõdu mehe imäga tsipa juttu ajanu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Uma Leht 8.–10. põimukuu pääväni Räpinäl peetüst Võro instituudi suvitsõst perimüslaagrist lätsi latsõ kodo esitettü hainast vaiba kangli all. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Leht 12. rehekuu pääväl kõnõldi Võro instituudi tsõõriklavva takan, kuimuudu uma söögi tegemiisile kimmüst mano saia. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Uma Leht 18. urbõkuu õdagu hel’osi Võro kultuurimajan Kannõl õrnast rahvalauluviisist pungimürtsüni vällä – oll’ imäkeelepääväle pühendet võrokeeline koorikontsõrt. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Uma Leht , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Uma Leht võtt' ette leevätegemisest kiruta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/elu.htm
Uma Mai oll kotoh ja kolq last joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma Meki märgi om saanu 90 söögiasja Uma Meki märgi all naatas pakma ka Mooska talo sannan suidsutõdut lihha. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Uma Orava kodokandi kotsilõ ütles Marta hääd, et sääl om illos luudus ja kinä inemise. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Uma Pido eribuss sõit 31. mail Võro keskliina ja Kubija laululava vaiht. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Uma Pido kontsõrt-etendüs Kubija laululava pääl. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Uma Pido kuts kunnakuurõ pidolõ laulma! http://blogs.station.ee/channel/24768
Uma Pido kuts lauljit kirja pandma Mineva nädäli naas’ kirjapandminõ kolmandalõ Umalõ Pidolõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uma Pido kuts naisi nurmõst ja miihi mõtsast pidolõ laulma. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Uma Pido kuur: http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Uma Pido kõrraldaja' pallõsõ arvõsta tuuga, et lauluvihk oll pruukmisõs laulõ ettevalmistamisõs Umal Pidol laulmisõs. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=6&Itemid=7
Uma Pido kõrraldaja' tennäse kõiki lauljit, kullõjit ja avitajit. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Uma Pido kõrraldaja ja Eesti Kirändüsmuusõum kuulutiva märtsin 2008. vällä umakeelitside ja umatettüisi vahtsidõ rahvaligõ laulõ võistlusõ. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=45&Itemid=71
Uma Pido kõrraldaja’ kutsva’ kõiki üles esi naid pillikõisi tegemä. http://blogs.station.ee/channel/24768
Uma Pido laadu teedüs - jaanuar. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Uma Pido laat Põlva liina staadioni pääl. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Uma Pido laat Põlva linna staadionil. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Uma Pido laat ootab kauplejaid! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Uma Pido laat uut kauplõjit! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Uma Pido lavastaja konkurss. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Uma Pido loengusarja edimäne päiv 28. aprillil kell 13 Põlvan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Uma Pido loengusarja neläs päiv 12. aprillil 2016 Põlvan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Uma Pido miihikoori kokkovõtva pruuv oll pühäpäävä, 18. mail kell 18.00. jälki Võro kultuurimajan. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Uma Pido muusikatoimkund uut kontsõrti viil tuuperäst, et edimäst kõrda saa elävän esitüsen kullõlda mitmit laulõ, midä 2013. aastaga 1. juunil tulõvalõ pidolõ valli kaalumi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Uma Pido om terve vana Võromaa ja timä katsa kihlkunna rahva umakeeline laulupido, kon oltas rõõmsa uma rikka kultuuriperändüse ja ummamuudu ilmakaemise üle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma Pido om võrokeeline laulu- ja rahvapido, miä oll' edimäst kõrda 31. mail 2008. aastagal Võro liinan ja Kubija laululava pääl, tõist kõrda 29. mail 2010 Põlvan Indsikurmun ja kolmandat kõrda 1. juunil 2013. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Uma Pido ootab Vana Võromaa kihlkondade rahvariietes abilisi! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Uma Pido peakontsert ja simman Intsikurmus. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Uma Pido päevaprogramm ootab esinemissoove! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Uma Pido pääkontsõrt ja simman Indsikurmun. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Uma Pido sai hindäle vahtsõ plakati’ 1. juunil Võro Kubija laulukaarõ all maaha peetäv III võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido sai hindäle plakati, mille keskmen omma’ seoaastatsõ pido juhi’ Agu Trolla ja Maive Käos. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma Pido sümboolikat vällä märken anni' tälle mõttit Võromaa kuntliganõ luudus ja rahvarõiva'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Uma Pido toimkund om kimmäs, et III Uma Pido DVD om illos mälestüs pidol käünüile. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Uma Pido toimkund suuv teile kõigilõ helülist lauluhuuaigu! http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Uma Pido tulõ jälkina 2010. aastal. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
Uma Pido uut Vana Võromaa kihlkundõ rõivin abiliisi! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Umaalgatusõ vägi. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Uma artikliq ja arvustuseq om JP inämbjaolt pääleq valmistkirotamist pliidi ette visanuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
Uma aŕa kodo kulĺa lehe päällä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_18_laul.php
Umadsõ' ai' kivi' kuumas, virahuti' 29 kõlgussõhe 30 nulka 31 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Umadsõ' naksi' kõik küüsümä: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Umadussõnaq: võrdlusõastmõq, käändmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Uma egäpäävätsen kipõn olõmi ku kuivas jäänü jõgi ilma vahtsõ elolda'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Uma elo aol tä es piibudaq egaq es pruugiq viina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hitleri_Adolf
Uma eloaol tä kuulsas saaki-is, a oll' väiku ammõtnik ja rännäs' maad piten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Uma esierälidse kõla ni vällänägemisega tekytäs kimmäle põnõvust III Uma Pido pill – kivipill. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
Uma esiqerälidse kujo, värmi, hõngu ja maigu perrä om kikkasiint tõisi siini hulgast küländ kerge ärq tundaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Umaette tähemärgi pruukmist korgõ y märkmises om põhjõndõt taa helü tähtsüsegaq keele tävvelidse struktuuri alalõhoitumisõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Uma gallõriiga taht Möldre Karin kunsti näütämise kotust pakku innekõkkõ umilõ, paigapäälitsile inemiisile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma higi vaiva iist. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Umah keeleh mõtlõminõ ni kirotaminõ avitas mul ummi juuri ni miilt alalõ hoita. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Uma hopõn’ iih verevide tsyyrõga rattaq - ol’l küläh ku kop’ik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma hädä peräst min’ti ris’tegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma härg jääs kätte ja hainakõsõ ja talvõst väke kaq saa viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma hõpõnõ valtakõnõ, hõpõ salvõq, hõpõ kõpakõnõgi salvõ veere pääl, muudku juvva ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Uma ime, kuuku jne.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma imä helü ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umajago iks. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
– Uma jalaga Vällämäele. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
– Uma jalagaq Vällämäele. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Uma ja võõra vaihõl vaiht tetä olõ-i rassõ: poliitik kas mõist võro kiilt vai ei mõista. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
Uma jo uma kodo… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_17_laul.php
Uma kandi keelejuuni alalõhoituminõ Räpinä ja Põlva khk keelen. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Uma kandi tarkus koolin Pikakannu kool. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma karjääri kestel jagi Shakespeare umma aigu Londoni ja Stratfordi vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Uma kasvukotust om Lattik esiq eläväs kirotanuq uma noorilõ märgit jutõn, esiqeränis “Meie noored”,“Minu kodust” ja “Mets”. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
Uma katssada aestat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Umakeedet seebiga um väega hää mõskõ villatsid asju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Uma keele kõnõlõmisõst uma elo kogõmuisi põhjal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Umakeelidse sildiga Tsolgo näputüütarõ mano sai päivä tettüs havvakääbäs suurõ puust ristiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
11.30 – 13.00 Umakeelidse’ keelepesä’ Soomõn ja Vinnemaal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Umakeeline popkontsõrt liinalava pääl Põlva Kaubamaja takan. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Umakeelitse laulu Harglõ kooli latsilt. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Umakeelitside ütelüisi man om nätä, midä kõkkõ and tetä sõnno rikkusõga. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Umakeelitside’ pilte’ korjamine pildivõigõlusõ lõpuga otsa ei saa’: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Uma keisririigiga pand' tä alossõ kolmõlõ illatsõmbalõ Õuruupa suurriigilõ: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Karl_Suur
Uma kihlkunna tiidmine and selgembä kodokanditundõ ja avitas alalõ hoita eesti vaimsõt perändit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Umakiilne tüüoppus lätt laembas Jalandi Aivari tüüoppus om no uman keelen nii Mõnistõ ku Varstu koolin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Uma kiil (seto kiil) koolih. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Uma kiil, uma lipp, uma nimi, uma pere… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Uma kodokihlkunna lövvät Regio kaardi päält: www.regio.ee/kihelkonnad . http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Uma kodokotussõ keele pruukmisõ, edendämise ja oppamisõ vajadus piät tulõma grupi seest. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Uma kolmõ kopkaga. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Uma kooliülesandõ tegevä nimä är järgmädsel pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma koori plaaditahtjidõ nummõr saatkõ meile ildampa 22. septembris. http://www.hilaro.ee/2013/09/kolmanda-uma-pido-dvd/
Umakultuuriõdak. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
Uma käega är kül muud aho ala ajagu ei ku leppä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Uma käsi käänd, uma perse pidä (ummõlustüü tegijä ütel’, ku häste vällä es tulõ). http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Uma käsityy- ja söögimeistri omma oodõdu kauplõma Indsikurmu Uma Pido laada pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Uma külä inemiseq anni kätte, kiä olliq sääntse võhluq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma külä k’äu läbi arq, syss lätt kolka pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma külä miis varas’t’ külä mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma külä rahvas, kiä mõistva raamatut, käve jo in’ne pap’pi lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umal Lehel vällä selgütä es õnnistu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/uudis.htm
Umal aol, ku keskkooli lõpõti, sis pruuvõ ülikuuli sisse saiaq, a päävätsehe ma es päseq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Umal aol oll' tä Tarto liinan üts värvikamb miis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
Umal aol oll' tä kõgõ suurõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Umal aol oll’ Elfriede kõva käsitüütegijä olnu, kudi esi eski kangit. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Umal aol oll’ lõõdsameistrit küländ hulga, vana Teppo esi tekk’ joba 100–200 lõõtsa ja täl oll’ ka mitmit opilaisi. http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Umal aol oll’ olnu tõisil rassõ mõtsan Pärniga sammu pitä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Umal aol tulliva jo täämbädse päävä ainukõsõst Peipsi lodjast Jõmmust pall’o suurõmbagi laiva paprõvabrigu ala vällä, võtiva kuurma pääle ja lätsivä Tarto vai Pihkva pääle edesi vai tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma latsõ omma rahul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Uma latsõ tap’p joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma 2000 laulutekstigaq olliq nuuq ütes suurõmbas eesti rahvalaulõ publikats'oonis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Uma leeväpalakõst! http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Uma lipp oll’ nii pühä, et üte kehvä nal’a peräst olõssi väiku Henno 1936. aasta Eesti vabariigi aastapääväl piaaigu kõva nahatävve saanu. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Uma lipu valimine käü kuu lõpuni Vana Võromaa (Kanepi, Urvastõ, Karula, Harglõ, Rõugõ, Vahtsõliina, Räpinä ja Põlva kihlkund) inemise ja muialõ elämä lännü võrokõsõ, valimi kuun uma lipu! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Umal maal ommaq elo kõrraldamisõs luuduq riigiq , kon elo käü kimmä kõrra perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Umal om kah kolm poiga, kuu aigu tagasi sai vanaesäs – nii tuu aig lätt! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Umal 100. sünnüpääväl (5.04.) http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Umal tütrel saa-as midägi arq tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umalõ Lehele kõlist’ inemine Haanimaalt ja murõht’: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Umalõ Lehele saa kirota aadrõssi pääle: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Umalõ Pidolõ oodõtas üten lüümä kõiki võrokõisi, näide velli ja sõsarit setosiid ja sõpru muialt Eestist ja ka välämaalt. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Umalõ Pidolõ saa uma laulukoori kirja panda nikani ku 20.11.2012. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Umalõ Vasilalõ and kats, mullõ, tiikäüjäle an'd' üte ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umalõ imäle ütel' viil, et mul kolmõ synna lubata-as üteldäq, a ma sullõ õks arq ütle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umalõ 100. juubõlilõ Elfriede kedägi eräle kutsma ei nakka: http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Umalõ küläle kõ ilma jahvati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umalõ latsõlõ ka kot’ikõnõ kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umalõ teele Vanna Võromaad pite läts´ Umma Pito tutvastegev fotonäütüs, mink fotodõ ja kujondusõ autor om Peeter Laurits. http://blogs.station.ee/channel/24768
Uma mahhe süük' uma suu perrä. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Umamaidsist viinamarjust tett veini sai mekki ka Põlvah Hurda Jakobi nimelidsel talosöögi võistlusõl. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Uma meele Nirvanani veenüq elolinõ lätt kooldõn Parinirvanahe ja ei sünnüq inämb ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Uma mehe Arnoldiga sai Elfriede kuun ellä 43 aastakka. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Uma mehe Kalevi (69) kotsilõ ütles Erika, et timäl ommaq hääq käeq, a muusika pääleq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Uma mehe tulõva iks nädälilõpus kodo, a kon Randpere Valdo eläs vai mis om Aaviksoo Jaagu nummõr, ma joht ei tiiä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Uma miil kuningas, uma pää perremiis. http://www.setomaa.ee/
Uman Lehen. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Uman Lehen om vahtsõnõ nukk «Vana pilt kõnõlõs». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma naane õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma naasõ Annaga oll’ Tiganik nii ütte kasunu, et naanõ kuuli suurõst leinäst nätäl pääle miist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Uman elopaigan putus tä kokko viil tõisiga ja ku täl om noidõga pall'o ütist, ku tä kõnõlõs samma kiilt ja tege asjo sääntside kumbidõ perrä nigu tõsõqki, om tä osa mõnõst hõimost vai rahvast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Umanigu võtva maa tuutmisõst vällä – kõrra aastah niitä tulõ kasulikumb. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Umanimeline võrokiilse sildiga autošampoon! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uman keelen lugõminõ ja kirotaminõ om joba rassõmb. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Uman keelen raamatidõ lugõminõ har’otas uman keelen mõtlõmist ja kõnõlõmist. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Uman pään püüd' Mozart iks viil lõpõtaq "Reekviemmi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Uman teosõn "Taiva kotsilõ tiidmiisi saamisõ piir" pidi tä võimaligus, et Maa tiirotas ümbre Päävä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Uma nurmõ pääl kivi otsah oll ynnõ paljil jalol. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma parhilladsõ nime sai liin perän Vietnami sõta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
Uma pereh an’d leevä, külä an’d täl’le tuu maa, et timä kaq kostki rahha es saaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma pereh kogonõs kyik’ tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma pereh lavvah ei istu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma pereh, peremiis vai perenaanõ kua võtt innõ pühäse üskä laudah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Uma pereh saat’ rehe ala, et päs’tke sääl hobõsõ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma perrega põhilidsõlt olõmi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Uma pido popurrii : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Uma pido tuli läydetäs Taivaskual Näydäti pido tunnismärki – lõõtspilli 10. mahlakuu pääväl sai Kanepi seldsimajan nätä Uma Pido märgipilli – lõõtspilli – maketti. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Uma poig um tõsõl puul raudtiid tüül säändsidõsammu massinidõ pääl. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Uma programmi jaos sorditi vällä neli päätsihti Tamra Ave Pikäkannu koolisahvtiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uma pruukminõ Vana Võrumaa ettevõtlusõn. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Uma pääteossõ " Disquisitiones Arithmeticae " sai tä valmis 1798. a., ku oll' 21 aastakka vana. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gaussi_Carl_Friedrich
Uma põlidsõ keele, kultuuri ja eloviie alalõhoitmisõs ja edesi arõndamisõs um Haanimaal tegünüq tukõv ütiskundlinõ liikminõ ( Haanimiihhi nõvvokoda , keelepesä , küläseldsiq jm), miä um jo pikembät aigo mõotanuq nii paigapäälist ello ja umavalitsuisi tegemiisi (nt valla teedüsleht Haanimaa Uma Leht, Haanimaa eloviiekeskusõ märgoq, Haanimaa legendiq, käänüpäivi pidämine) ku ka võro ja lõunõeesti keele-, kultuuri- ja kogokunnaello laembalt. http://www.haanimaa.ee/
Uma pühäse kyik’ ilosahe ar ehitedüq, kün’dle iih palasõ vai puuvõisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umaq avastusõq avald' tä raamadun " Reise in den äussersten Norden und Osten Sibiriens " (Reisiq kavvõn põh'an ja Hummogu-Tsiberin) (1848-75), kon muuhulgan oll' juttu igikeldsä mõost eläjide ja kasvõ levikulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Umaq kombõq olliq tõistõhki vannoh sjoo kandi küllih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Umaq latsõq, kohe sa näid yks ajat. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Umaq naksiq sun'd'ma, et min õks, uma sugulanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umaq tähtpääväq aasta ringi: aig, tähtsüs, kombõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Umaq tüüq lõi tä elo 10 perämädse aasta kestel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Goghi_Vincent
Umar Hajjam juhat' Nišaburi tähetorni ehitämist ja 1079. aastaga Iraani kallendrereformi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Umar_Hajjam
Umar Hajjam , täüsnimega Gijasuddin Abu'l-Fath Umar ibn Ibrahim al-Hajjami an-Nišaburi (1048-1131), oll' pärsiä-tadžiki opõtlanõ ja luulõtaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Umar_Hajjam
Uma rahaga saa keskval'tsus provindsõn ello viiäq üleriigiliidsi programmõ, niguq näütüses Kanada Tervüseakt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Uma rahvas lätt Il’jät tõõsõtalo puult tuuma, noid tulõ ka säält üt’eh, kiä arvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umas Pidos lassõ hindäle suurõsärgi tetä kümmekund vana Võromaa tähtsät ammõdimiist ja ka mõnõ naasõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Uma silmäga näi, ku karas’ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma silmäga näi, ku olliq sääntseq jäleq nigu kolmõ sõrmõ otsaga tsusiduq tuhkõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma silmäga näi, ku tull, nigu tuli vippõli ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma silmäga näk’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umast Pidost võtt ossa 6000 inemist! http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Umast keelest sündünü kimmä ütelüse näütäse ka kimmäst kiilt. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Umast küläst lääväq jalagaq, muialt külist tuldass hobõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umast perrest üle katõ ker’kohe ei mindäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umast soovist konkursitöid kaia tulõ ette teedä anda Triinu Ojarile (tel 53322153). http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
Umast söögisoovist tulõ ildampa 7. põimukuus teedä anda kokk Heli Saagilõ (tel 517 1041, heli.saag@mail.ee). http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Umast tahtmisõst anna teedä aadrõssi egle.vodi@gmail.com pääle vai kõlista tel 516 6684. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Uma surnuaid om mul õks Harglõn. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
"Uma sysarõ õks võtatõ." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma söögi teema om Vana Võromaa tugõmisrühmä jaos üts tähtsämpi valdkundi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Uma söögi tsihi kõgõ tugõvamba mõttõ omma Uma Meki söögitsõõr ja Uma Meki restoraani luuminõ Haanihe. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uma söögi tsõõriklaud nakkas kuun käümä kõrra kuun. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Uma söögi tsõõriklaud nakkas kuun käümä kõrra kuun Piiri köögi pernaanõ Guerrin’ Triinu. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Uma söögi tsõõriklavva taadõ kogosi mitukümmend söögimeistrit, kokka ja hää söögi sõpra – kõigil kimmäs huvi inämb umma süüki tetä ja süvvä. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Uma süüki om ülikooliliinä tulnu pakma tõisi seah ni kreeklase, islandlase ku ka norraka. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Uma talu ökolihast küstäs parlaq keskeltläbi kolmõkõrdsõt kaubamajaliha hinda ja kyik naaq viimädse aasta taudihirmuq toovaq ostjit järjest manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
"Uma tege pallo pahanduist." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umatettüt kamma seivä kõik peris hää meelega. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Uma tippaigsõ suurusõ poolõst om tä kõgõ suurõmb impeerium, miä aoluun ülepää olnuq om. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Briti_impeerium
Umatsõq olliq istnuq kyik süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umatsõq olliq kyik kuuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umatsõq ommaq kuuh päivä vai kats, nii kuis peremiis jõud hoitaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umatsõq tulõva kerigu mano kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma tütar ol'l tulnuq tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma tütär tarõh istus, ristiinemine tege tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uma tüüriista võit üten võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Uma umasvõtminõ lää-i sõski egäl puul nii laabsalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Uma ussaia jao pääle, ku esä lubasi, poig võidsõ huunõ pandaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umavahel ütelden om tuu "sõs, ku päiv mõtsa taadõ lätt" kellä 8 paiku õdagu. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Umavaihõl kokkoputjaq keeleq ja mitmõkeelisüs ommaq Õuruupa kultuuriperändüse tähtsä osa. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kodolehe-kotsilo/lehe-kujondusost
Uma vasaraga ku kopsas’, olli raudväräq vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Uma viläviin es ajaq külh inemisi ullis, nigu nääq nüüd lääväq, tuu tekk` ryymsas ennegi," kynõlas Egliti Frieda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Uma võimo tipul oll' tä Egüptüse, Süüria, Iraagi , Hijazi ja Jeemeni valitsõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saladin
Umbes 180 latse ulgan ollive edimest kõrda rupi Ummulist, Kärstnest ja Mõisaküläst. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Umbest nelli jalga korgõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Umblõmisõ iist masti kraamiga. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Umbpalanu vai umbega pidi nätäl aiga vallu kannatama. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2653
Umbõh keedä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umbõlõ põnnnõv oll Adsoni-päävälistel kullõlda parhilla Sännä mõisan piätüvä Portugalist, Lissaboni getost peri Josimar Krithinas’õ räpmist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Umbõs 20-aastagadsõlt and inemine täüsmehe vai naasõ mõõdo vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Umbõs aastagal 255 i.m.a. märke tä vällä armillaarsfääri (taiva mudõli). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Umbõs aastagal 240 i.m.a. rehkend' tä vällä Maa ümbremõõdo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Umbõs 15. aastagasaal kujosi vällä parhillanõ prantsusõ kiil. 17. ja 18. aastagasaal oll' prantsusõ kiil mitmin Õuruupa riigen korgklassi kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
Umbõs 50 aastat tagasi oll siin olnu veel lausuja. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=4
Umbõs kolmandik ungarlaisist (3,4 mill'onat 10-st) jäi elämä välläpoolõ vahtsit Ungari piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Umbõs neli aastat tagasi käve Toomas Klaperjahi sõitu kaemah. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Umbõs paari tunni peräst kuuliva pakõja määrätü suurt vuhinat. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Umbõs puul bhutanlaisist ommaq bhotiaq, kiä ommaq kultuuri poolõst lähküq tiibetläisile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Umbõs säändse vai tsipa keerulidsembä lepingu omma mul kuldnokkõga (paskrästiide vasta), varblaisiiga aiaputukiide vasta, pääsükeisiga kärbläisi vasta, kannu ja partsega tigudõ vasta. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Umbõs 100 sõamiist, 53 ohvitseri ja 2 sõaväearsti tagasiq kolonnin liinast vällä, tuu oll' 8. joulukuu pääväl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Umbõs 12% tailaisist ommaq hiina juuriga, a suur jago naist ommaq sulanuq kokko taidõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Umbõs 60% tailaisist tüütäs põllomajandusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tai
Umbõs tuudaigu sündü ka edimädse võrokiilse luulõtusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Umbõs tuul aol sai sääl tähtsäs veinituutminõ, minka poolõst liin om täämpädse pääväni kuulsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Umbõs 600 000 ungarlast kiudutõdiq Nõvvokogo Liido tüülaagridõhõ, noist vähämbält 200 000 kuuli sääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Umbõs 3000 ungarlast võitliq Nõvvokogo tankõ vasta Molotovi kokteile ja automaatpüstolidõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Umbõs veeränd mill'onat inemist pagõsi Ungarist tuu lühko ao joosul, ku piiriq olliq vallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Umete om nuid joba kirändüsena analüüsit ja dramatiseeritki. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Um iks kõrik kõrralinõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/17.html
Umilõ jahvati ilma a mis väläst puult käve, tuu läts jaolt möldrile a jaolt jaeti küläga arq vai ku vähämb oll kua vuuri, syss müüdi maaha ja ostõti viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umist opilaisist halgahtu täl edimädse huuga miilde Võromaa aasta esäs valit Sariku Joel, Sisekaitsõakadeemiä emeriitprohvesri Uba Peep ja uma Haani valla kultuurijuht Pärnapuu Sirje. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Um jo tuodmuodu ku pallo sõtta ärr häötet, a midägi märka ai määnegi nõu, näil um mõtsa sääl ilm ja maa ni palkõ puudus tulõki ii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Um kattõ sorti ilmaruumilaivo: inemiisi kandvaq ja robodiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmaruumilaiv
"Um külh'!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Um küll." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Um lännü rehepapp sinnä ja um tulnu vanapagana rahvast pallo kokko. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Umma Lehte kasutõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Umma Lehte müvväs viil septembrin Tal`nan Eesti Keele Instituudi valvõlavvan Roosikrandsi 6. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Umma Lehte saa telli egäst Eestimaa post`kontorist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehe.htm
Umma Pito kõrraldasõ' MTÜ Võro Selts VKKF, Võro ja Põlva maavalitsusõ' ja Võro instituut. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=8&Itemid=9
Umma Pito või üldä ka võrokõisi üleilmalidsõs kokkotulõmisõs. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Umma erilist sidet Võromaaga ei mõtlõ Kaspar agaq elon lahku, ka sys, ku tä yks Tal ` nalõ elämä jääs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Umma joudu ja tarkust tulõ proomilõ panda’: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Umma ka perve kõik järve perve muodu, ni sis üldäs et sääl vanast järv um olnu, a üz oll' tuo järve nime ärr' ülnü, sis oll säält paku ärr' lännü, süvembihe kotusihe jäi innõ viel vesi perrä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Umma kiilt piä-i häbenemä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Umma kiilt pruuk`va nii talomeheq, näütlejäq ku ministreherräq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Umma kiilt saa nätä pia 100 pildi pääl Võro instituudi fotovõigõlusõlõ «Uma kiil pildi pääl» tull’ pia sada pilti. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Umma_ks usko sa unõ–, unõhtagu–i, unõ–, unõhtagu–i, unõ–. http://laul.setomaa.ee/karaoke/hahkamine_pulmalaul
Umma küllä oll üts tütär viid mehele, a tõõnõ oll kotoh tütrikuh viil "Tütrekene, võtkõ mu märguq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umma mere siih, uutva viimist päivä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Ummamuudu elo om tõõsõlpuul traat’aida. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Ummamuudu ja seletämäldä oll ka Kalde pudõlihe pant Võro liin, ohkõsõst papist tettü maja ja kerigu näütsi Võri liina illo. http://www.purilend.ee/node/5535
Ummamuudu juhtumiisi om Svenil ja Oliveril olnu mõtsan valvõpostil ollõn. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Ummamuudu om ajanu umma liini 15 aastat – 1989. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
«Umma rekordit ma timahava es lüü – tuu om 21 killo Lindoralt –, a sändsit kümnekilotsit saakõ iks oll’,» kõnõl’ miis. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Umma sitta ärq käkkiq mõistõtas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Umma surma vaija hoita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Umma suuvärki pruuk tä Raadio 2 hummoguprogrammih ja TV 3 saatõh «Kodumäng». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Umma tervüst tä kolhoositüüga nahka es panõ, nigu pall’o tõsõ. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Umma ull’ust tunnõt kah mõnikõrd sis, ku om väega vaiknõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Umma viit hektärri kardokit om täl põhjust kaitsa: kardokas om illos, edimädse kuurma möi tä maaha kats nädälit tagasi ja no om tä kümmekund kuurmat Tal’nahe veenü. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
"Um meeleh kah tuu, et egal sõrmõl oll nimi?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Ummi kogõmuisi jagava’ ka võrokeelidse latsihoitmisõ iistvõtja’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Ummi latsi täll olõõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ummi latsi võru keelest ja mitmõkiilsüsest. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Um, mille iist saistaq ja võidõldaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Ummil perämäidsil eloaastil toimõnd' tä trükkü "Setukeste laulud" I-III (seto, Vahtsõliina ja Räpinä lauluq) miä kuulussõ üldtiitli "Monumenta Estoniae antiquae" ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ummilõ jalolõ massa-ai palka. http://www.setomaa.ee/
Ummi mõttit jagava tõisiga märgotaja ja kiräinemise Hindi Mati, Kaplinski Jaan jt. Kimmähe om ütte-tõist huvitavat kõnõlda ka Võro maavanõmbal Tuliku Ülol ja Põlva maavanõmbal Klaasi Urmasõl, kiä kõnõlõsõ katõ maakunna kuuntüüst vanal Võromaal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Ummin töien nelä kruudu summadõ, tüküarvõ tükeldüisi , viisnukkarvõ ja algarvõ jaotusõ kotsilõ tarvit' tä sääntsit meetodit, midä või kaiaq ku matõmaatilidsõ analüüsi (muuhulgan rito) rakõndamist arvoteoorian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ummi opilaisi ja amõtiveljoga sai tä häste läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ummi tegemiisi sääd instituut tiidüs- ja arõndustegevüse kõrraldusõ säädüse ni uma põhimäärüse perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Ummohtõ om Oksaneni tüüq olnu populaarsõq ni raamatin ku ka lavastusin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
Ummõhtõ es olõ viiruisi aig egä midägi. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Ummõhtõ om alalõ mitmõsugumaidsi ravitsõmiisi ja tallituisi, midä viil parhillaki sannah toimõndõdas. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Ummõhtõ omma’ nimä’ jätet riigi puult abilda’, omma’ jätet ütsindä’. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Ummõlda ka ei tohiq, et tsiaq nakkai nägemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ummõlnu Meeliste Ragna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/73-pearatt
Ummõl [õmbles] perse kinni jah, sis jäi papakohv haigõs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ummõl’ imä paari kaatsu kirivit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ummõtõ elä ma külän, kon vannu inemiisi piaaigu olõki ei, õnnõ noorõ, latsiga perre. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Ummõtõgi osti ma hoobis tõsõ kombaini, tsipa suurõmba Claas Dominatori, midä möi Veli-Matti Koski Forssa liinan. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Ummõtõ omma kõgõ vähämb kolmõ Võromaa kihlkunna tiidjä (ja viil Tartomaalt üts Kamja uma) meile jätnü oppusõ, kuis tetä rüäjüvvä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Umolõ esäle ni imäle viija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Um saanu aida alt kätte - [tüdruk] ei mõista kõnõlda. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Um sadõmiid, hussimaarjapäävä ümbre või ollaq lämmämp, või ollaq ka vihma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Um selgit päivi külmi öiega. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/index.htm
Um sis pandnu edimält [esiteks] tõlva mõskma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Um vanapagana, ütelnü nii, et: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Umõhtõ ei pruugiq noidõ jaos tervidearvõ umahusõq (nt. ütene alglahotus) paika pitäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Umõhtõ tunnist’ naanõ, et om timälgi olnu säändsit hobõsit, kinkalõ tulõ ravva ala lüvvä. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Umõt oll` teedäq, et om üü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/think.htm
Umõtõ võinuq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/sukus.htm
Undergi om hinge kotsilõ märgutanuq: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Unen üts ütli, et kaiva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ungari Kuningriik kest' 946 aastakka ja tedä peeti mitmõl aol õdagomaa ütes kultuurikeskusõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari Sotsialistlik Tüülispartei muut' umma nimme ja tuust sai Ungari Sotsialistlik Partei. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari jäi ilma tüüstüse tuurainõst ja ainugõsõst meresadamast Fiumest (s'oo ilma aigo Rijeka ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari kaot' 71% umast territooriumist ja 66% umast rahvastikust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungarikeelitsen jaon oll' kasv viil kipõmb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari keskosa (muuhulgan Buda) oll' türkläisi võimo all ja tuud kutsuti Buda Pašalikus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari kiil sai liinan kõgõ tähtsämbäs keeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ungari kuulut' kah Nõvvokogo Liidolõ sõa ja läts' niiviisi sõtta S'aksamaa poolõ pääl. 1941. aastaga piimä- ja põimukuun olliq Ungari väeq võidokaq Umani tapõlusõn Õdagu-Ukrainan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari küük ja kohvikukultuur: näütüses Gerbeaud Café, Százéves, Biarritz, Fortuna, Alabárdos, Arany Szarvas, Kárpátia ja Mátyási keldre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Ungari mustlasõq ommaq tuntuq uma hää viiolimängu poolõst, värmi and manoq simbli ni ummamuudu lauluhelü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Ungarin käü aastagan 8-9 mill'onat roitõlõjat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungarin om maailma kõgõ suurõmb lämmä viiga kuupõ süstem ja suurusõ poolõst tõnõ lämmä viiga järv ( Hévíz ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari oll' parlamentaarnõ demokraatlik riik, a pääle 1932. aastakka muutu autokraatlikumbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari om jaotõt pääliinas ( Budapest ), 19 maakunnas ( megye ) ja 24 maakunna õiguisiga liinas ( megyei jogú város ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari om maailma 30 populaarsõmba roidõlustsihtmärgi hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari om märgit hellembä rohilidsõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari om Õuruupa Liido , NATO , OECD ja Visegrádi Rühmä liigõq nink Schengeni-maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari parlament tull' jälq kokko 1825. a., et arotaq rahaküsümüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari perämäne keskaignõ tukõv kuning oll' renessansiaignõ kuning Hunyadi Mátyás (1458–1490), Hunyadi Jánosi poig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari pääliin ja kõgõ suurõmb liin om Budapest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari riigipää Rákosi kulut' rahha sõaväe ja reparats'uunõ massmisõ pääle, samal aol ku inemiisi eol oll' väega kehv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari tähtsüs võrrõldõn tõisi riikega kahasi, poliitilinõ stabiilsus kattõ ja ütiskunna arõng jäi pidämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari ( ungari keelen Magyarország ) om Kesk- Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungari valitsus oll' ainukõnõ valitsus Õuruupan, miä taht' sõta ärq hoita. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungarlaisi juhtõ Rákóczi Ferenc II , kiä pääle Habsburgõ kukutamist 1707 Ónodi Riigipääväl võtt' sõaaos võimo ku Ungari vürst, a kiä võta-s Ungari kruuni ja kuningatiitlit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungarlaisi (nn. kurutsidõ) sõavägi kaot' perämädse suurõ tapõlusõ Trencsénin 1708 aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Ungarlanõ Pomozi Peter kai 1622. aastagal trükit keriguraamadu Agenda Parva kiilt ja löüdse, et tuu teksti om kirja pandnu võro imäkeelga inemine kõrraligun Urvastõ vai Sangastõ kandi keelen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Ungavitsa Palo pääl, koh oll suur külä, om õnnõ üts tarõ viil pistü ja sääl tii veereh om Lagjakivi. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ungavitsah oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ungavitsah ommaq niite pääl lätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ungavitsah peetäs iljäpäivä nelli päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ungavitsah üts poiskõnõ kün’d’ noq sama, ilda aigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uni :" Tassa tuulõkõnõ puhk..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Unistama piät! http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
(Unolõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
Unonaane mul kõnõl', täl vanaimä, tuu kõnõlnuq, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
Unonaane mul kõnõl, tal vanaimä, too kõnelnu, et vanasti olli halltõbi, huigas imä häälega. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Unonaasekõnõ_ks mu kallikõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/26.html
Unõh ol'l peräst näüdät, et teile saanuq arq kättegiq, a halv syna mutit' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Unõh oll ütelnü, et mis sa makat, ku sa ei loe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Unõhtõt mõisa Räpinäh Räpinä Sillapää loss võtt ossa üle-eestilidsest külähkäümismängost Unõhtõdu Mõisa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Unõh ütel pojõlõ, et mul olõi nii mihi midägi süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Unõnägo : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Unõ pääl olõi õigust puttuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Unõst õks tege nigu maka: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uot mies õdaguni ärr’, a’ õnnõ tulõ õs ütigi, sis püörd mies uma niidse sälgä ni nast kodo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Upanišadiq ommaq hindu filosoofilis-usolidsõq tekstiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Upani%C5%A1adiq
Upanišadiq ommaq kõvva mõotanuq hindu filosoofiat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Upani%C5%A1adiq
Upin õi sata uibust kavvõndõhõ. http://www.setomaa.ee/
Uppsala (loeq: uppsaala) om liin Roodsi keskosan Uppsala läänin Stockholmist 70 km põh'a puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsalan om Skandinaavia kõgõ vanõmb ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsalan sõidõtas väega pall'o jalgrattidõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsala om tunnõt ku tukõv meditsiiniuuringidõ keskus ja sääl om mitmit bioteknoloogiaettevõttit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsala om ülikooliliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsalast 5 km põh'a puul om Gamla Uppsala (Vana-Uppsala). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsala Ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppsala ärikeskus om küländki kompaktnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Uppu arqki tuu miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uraan om Pääväsüstemi Päävä puult lukõq säitsmes hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uraan_(hod%27ot%C3%A4ht)
Urbaniku Mati märk ilma kõtutundõ perrä ja om viil löüdnü Internetist, et peris täpsä om Norra ilmajaam, miä ütles ilma kümme päivä ette. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Urbõkuun kutsuti Wolfgang Viini, kon timä tüüandja Salzburgi prints-pääpiiskop Colloredo võtt' ossa imperaatri Joseph II ammõtihe pühitsemise pidostuisist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Urbõkuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu
Urbõkuu om uma nime saanuq tuust, et sõs tulõvaq puiõ külge urvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu
Urbõkuu perämäidsil päivil, ku Valdis kirot' hulga artiklit Võromaa jõki kotsilõ, sai võro vikipeediäh kokko päält 3000 artikli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Urbõkuust naas’ tugõjidõ otsminõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Urbõkuu vai paastukuu om aastaga kolmas kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu
Urbõ-ossakõsõga min lauta ja löö lehmäle, et pasanõ-vasik, aagui mu lehmä kiini, syss ei nakka kari suvõl kiinih käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Urbõossõga pesti latsi, et nä olõsi suvõl virgaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lihav%C3%B5tt%C3%B5q
Urbõpäiv: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
* Urbõpäiv tull´ hill´okõsi ja tassa, sest paast um pikk ja paastu aol um laulminõ är keelet. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
`Urbõ`päiväsi kutsutas näet et `urbõpäiv. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
" Urbõpääväl pandas myni ruudja aia pääle, latsõq ehk noorõq inemiseq istusõq katsiharikalla tõne tõsõ ruudja otsa pääle, häll´väq üles ja alla ja tsõõtasõq nii." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/13.html
Urbõpäävä lät’siq jal üm’bre mastõra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Urbõpäävä tsõõtodi aia pääl ja laulli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
`Urbõpühä, palmipuute pühä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/anna_tuvikene_01.pdf
Urbõq viiäs mõtsa kusikuklasõ pessä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Urmas Kalla. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Urmas Kalla ja Celia Roose. http://blogs.station.ee/channel/24768
Urmas ja viil mitmõ tõsõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/uudis.htm
Urmasõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Urmo Reitav Villändi kultuuriakadeemiest tutvust edimest kõrda avaliguld asjatundjide kokkupant perimuskultuuri ainekava egän vanutsen koolilaste jaoss. http://sakala.postimees.ee/2193303/print/mulgi-uudise
Uruguay Vabariik ( hispaania keelen República Oriental del Uruguay ) om Lõunõ-Ameeriga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uruguay
Urust löidsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Urvaste naasõ kõnõlasõ, kuis nimä Urvaste kama tegevä, mismuudu müüvä ja kuis kama vasta om võet. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Urvaste seldsimajan tule Urvalinnu keeletsõõr Pühäba, 15. lehekuu pääväl kell 11.00-15.00 tule Urvaste seldsimajan võrukiilne Urvalinnu keeletsõõr 2-7 aastadsile mudilastele. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Urvastõ : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Urvastõ kandin pässi Ess-suu päält ütsät aastat kohtuvõitlust turbakaivandusõst. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Urvastõ kerigu vüülmöldri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Urvastõ kerik sai 600. aastapääväs vaiba Keriguvaip. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Urvastõ kihlkund , 1890.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kana
Urvastõ kihlkunnast Vaabina vallast peri Tiganik oll’ uman kodokandin koolioppaja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Urvastõ kogõmus näütäs, et rahvalõ sääne ettevõtminõ miildüs ja kihlkunnapäiv tege uma kihlkunna tunnõt kimmämbäs. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Urvastõ kohapärimus”. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Urvastõ kohapärimus” valmimist on toetanud Kultuuriministeeriumi Vana-Võrumaa Kultuuriprogramm, Kultuurkapitali Võrumaa ekspertgrupp ja rahvakultuuri sihtkapital. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Urvastõ küläselts ostsõ nuu perises Kultuurkapitali abiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Urvastõlasõ kutsva vöid kudama Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Urvastõn peeti urbanipäävä laata Pühäpäävä sai Urvastõ kandi rahvas kokko Urvastõ kerigumõisa pargin, et pitä viiendät kõrda urbanilaata. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Urvastõ rahvarõivameistri Bergmanni Karille (pildi pääl) möi Urvastõ ja Karula kihlkunna prundsirõivast tettüid as’akõisi: sallõ, kruusi- ja kohvikannilämmistäjit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Urvastõ seldsimajan oll minevä kuu lõpun ka edimäne lätilapilidsõ rahvarõivavüü tegemise oppus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Urvastõ vai Karula kihlkund , 1892.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemine
Urvastõ vald om vald Õdagu- Võromaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urvast%C3%B5_vald
Usbekistan , ammõtlidsõlt Usbekistani Vabariik , om riik Kesk- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Usbekistan
Usbekistani pääliin om Taškent . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Usbekistan
Uskliguq piät tugõma Pühäle Vaimule, et taotlõdaq pühhä ello, avvustaq Jumalat ja armastaq inemiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Uskmaldaq pall ` o um miika ühendüst võet vällästpuult Võromaad. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Usk olõsi nigu slaavlaisil, a olõ-i ka'. http://www.zetod.ee/set/126
Usko panõ sa ui–, uibohe–, ujo–, uibohe, ujo–. http://laul.setomaa.ee/karaoke/hahkamine_pulmalaul
Usku-ui magajat, usku-ui tühjä hoonõht, tühäh huunõh omma' hiire'. http://www.setomaa.ee/
Usku-ui mõtsa: mõtsal omma silmä' ja kõrva'. http://www.setomaa.ee/
Uskõ pappõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uss' tetti ussõmulgu perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussaida tohi-is ynnõ võtta ja hel’ovat kraami. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ussaid ol’l õgalõ perrele mõõdõt väl’lä, õga hin’ge jaoss uma vakaline ussaia pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Usseoitja 36 es taha tedä küll sisse laske, a temä läits vägisi õkva 37 söögilavva manu, pand kuningale oma kirja ette ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Usse takan ollu üts miis ja üülnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ussid nakanu 9 kõik üles pilluma ja takan 10 upsima 11 , et oma kalli kuninga krooni vargale surmaga kätte tasoda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Ussihulga keskpaigan olnu üts suuremb uss, mustjas tõmmukarvaline nahk olnu tal üle kõige keha. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Ussi kottal oll' viil paja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussi olnu juba kõik hobõsõl jären 14 ja lennanu kui looga taiva all hobõsõle ja mehele järgi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Uss kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uss tetti kirvõga lahut lavvust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõ ala toolõ palgilõ jaq ussõ pääleq toolõ palgilõ raoti rinn sisse, et sõs lätt uss ilusahe vasta piita kinniq, et sõs võta-õiq ajaq külmä sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõhingi oll’ vaia näütemängu jaos aidalõ – nuu kah saimi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ussõ kinniq niq nuuq kaq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ussõ lavvaq lahutiq kõik kirvõga puust vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõmulguq ja pajamulguq raoti peräst, kuq hoonõq joq valmis oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõ sagarõq olliq kaq puust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõ sagarõq paan'utõdi kuusõossast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ussõ takan küsüti tervitüslaulu perrä tarrõ tulõki lupa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Ussõ takan oll' rahvameri! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
“Ust naist?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Usu, et niimuudu arvasõ pall’o, kiä kotoh leibä kydsäse vai kinkal kunagi kotoh leibä kydset om. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Usu külh, tuu om õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Usumi, et tontõ tasu-i saina pääle maali. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
“Usu noq, Mihkal Mihhalavits yks esi om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Usurahvast käve pal’lo timmä kaema, tä selet’ jumala sõnna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Usu siski, õt ti päämine iismärk' om keele ja kaq kultuuri säülütämine, tuuperäst looda, õt ti mynõl setol lasõti kah yks umah leheh kirota ja esiq kaq mynõ luu Setomaast tiiti! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Usutas, et märk kaits halva iist ja tuu õnnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Usutiidüskunna prohvesrist mõot' Jakobit ja timä haridust kõgõ inämb Engelhardti Moritz . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Usuti ka, et jaanitule kuma kaitsep kurjade iist, kes esieränis jaaniüüse ümbre liikva. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/suvi/
Usuti vai mitte, tuu tüütäs väega häste ja meil oll tuust pallo kassu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Usu vana sõna Vanal ajal oll üts kunigas käsü andnu, et timä riigist piät kõik vanad inimesed ärä tapma; mis pääle viiekümne aasta vanad, nuu pidive ärä tapõtus saama. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Usu viil, kedäs sa usut - no usku-ui hinnästki. http://www.setomaa.ee/
Utsali Miia Heleene ja Merli Mari kõnõliva muinasjutu ja tegeläse olli kokko pantu legoklotsõst. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
"Uu', kul'la' pojakõnõ, saa-ai sust midägi, sa hirmutat mu kar'akõsõ kõõ10 mõtsa ar'." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Uudismaaq jaet’i vahtsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uudissit, a tuu välläandmine jäi saisma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Uugi Lembit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
Uumajasaami keelel olõ-õi ammõtlikku kiräkiilt, kuiki taa oll' edimäne saami kiil, midä naati laembalt kirotamisõs pruukma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uumajasaami_kiil
Uumajasaami kiil om soomõ-ugri kiilkunna saami rühmä kiil, midä kõnõlõs 10 inemise ümbre Norran ja Roodsin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uumajasaami_kiil
Uu, olõõs määnestki tütärt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uur'mistüü "Die estnischen Nomina auf -ne purum" iist sai tä 1886 Helsingi ülikoolin dr. phil. kraadi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Uurimi sys, mis as´aq sääl Ala-Haan´kasõ takan mõtsan ommaq. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Uuring näüdäs’, et vana Võromaa ja Setomaa inemise saava hindä meelest võro vai seto keelest arvu keskmädselt niisama häste ku eesti keelestki. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Uuringun küsüti arvamiisi ligi 300 vana Võromaa ja ligi 300 Setomaa elänigu käest, kiä olli juhusligult validu ja vähämbält 18 aastakka vana. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
12 Uuringust «Midä oodõtas kultuurist võro keele- ja kultuuriruumih?» http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Uuritas Maa ossõ ehitüst, füüsiliidsi umahuisi, aoluku ja jakkuisi, miä noid kujondasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Geoloogia
Uuritas ka tuud, kuis kogukond ja ütsiku inemise saava arrvu UNESCO hõlma ala minekist, midä tuu and võrokõisile ja kas/kuis avitas võrokõisil umma näko hoita. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Uuritas noidõ ehitüst, umahuisi, tõsõsminegi säädüisi, saamist, tarvitamist jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orgaanilin%C3%B5_keemi%C3%A4
Uuritas tuud, kuis kaivandusvesi mõotas Piitre jõkõ, mändsit ainuliidsi liike sääl lövvüs ja ku pall’o sekä kaivandus kotusõpäälitside inemiisi ello. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Uuri teedüst UNESCO vaimlidse kultuuriperändüse kodolehe päält (inglüse keelen): http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Uuriti tuu kandi liustikkõ, geomagneetigat ja kliimat, kor'adi tiidüst luudusvarro ja paigapäälitside rahvide kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Uuri võro keele pehmendüst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Uurmiidsi tegemine (küsümiseq, keelejuhtõ kõnnõ linti võtmine jms). http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Uurmistüü keskendüs vällävalituilõ mitmõkeelitsile kogokunnõlõ, miä katvaq pia terve vikõrvärmi noid poliitiliidsi ja majanduslik-ütiskundliidsi saisõ, kon Õuruupa keeleveidembüseq eläseq (om vähämbit ja suurõmbit kogokundõ, vanno veidembüisi ja sissetulnuid, om elojovvuliidsi ja ohonolõjit, kimmähe vai kehväste hoolitsõduid ja edendedüid kiili). http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Uurmistüü käügin võetas määnegi umbarvaminõ (tuu perrä, kuis as'aq tunnusõq käüvät), tuud uuritas ja tetäs katsit, et saiaq toolõ kinnütüst vai tuu hoobis ümbre kukadaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiid%C3%BCs
Uurmistüü läävä Eesti kirändüsmuusõumi kultuuriluu arhiivi ja ka Võromaa muusõummi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Uurmistüü säeti kahtlusõ ala ku löüti, et tuu lposõnaq Leibnizi kotsilõ oll' kirotanuq Newton esiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Uurmisõ juht Bardone Ester ütel’, et nigu varramba, peetäs eläjit innekõkkõ selle, et sis om hindäl piim, liha ja muna umast käest võtta ja söögikraamiga saa ka tsipakõsõ rahha tiini. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Uurmisõst tull’ vällä, et vana Võromaa suurist inemiisist pia 80% lugõva Umma Lehte kas kõik aig vai aig-aolt. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Uursõ perrä, et pinisilt om rahvamuusigu Roose Celia Pirrupuusaarõ talo man. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Uusi Andres ütel’, et huvilidsõ omma mitmõsugumadsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Uus maja piserdeti kah ristitu viiga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Uus´ lätt puu alt mäe sisse. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Uus’ lätt puu alt mäe sis’se. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut' niq höörät' põlvõ pääl olõkõrrõkõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut' poiss kats nädälit arq, läts rapahut' päitsit, tul'l mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uuta om ka taimõkäsitüütegijit Jaapanist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Uut kikkani, a õks ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutkui midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutkõ inne veidkest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutkõ_ks, uutkõq, viitkeq aiga! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/2.html
“Uutkõ, väümehe, külq te saat pliiniravva pääl arq küdsetüs!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutmisõ aigu sai treipingi takah savianoma vuulmist pruuvi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Uut noq Jumala poiga kos’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut, oot perrä tuu sannast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut timä jumalat kostõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut tä Krystost ja Migulat hindä poolõ kos'tma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut, uut õdaguni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutvaq, uutvaq nuuq kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutvaq, uutvaq, tulõi tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uutvaq õdaguni joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uut viil veid’okõsõ, niq kaes, ots jo taivah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Uvvembe rütmilise rahvalaulu om päämiseld kirjakiilse, kik regilaulu aga mulgikiilse. http://sakala.postimees.ee/2178959/print/sellatus-instituudin-saap-kullelde-vanu-laate
VAAN'A KÜÜDSE VAELIH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
VALLALÕ OLÕKI AOQ: http://taarkatare.com/avaleht/
VANAMIIS NULGAH, TILK SUUH, TÜRA HAMBIH? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2448
VEERE, VEERE, PÄIVAKENE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
VEERÜ PÄIVA, VIIDÄ AIGA! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/20/3-veeru-paiva-viida-aiga/
VEI MINA HOBU OITUVALLE (Võn) (v-) 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
VELI, HELLA VELLEKENE (San) 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/muutilise-sisuga-laulud/
VERI JÄRV. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
VERREV KIKAKÕNÕ TSAGA MUSTA MÄTÄKEIST? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2483
VERREV LEHMÄKENE SÜÜ LÄBI AIA LÄÄTSI? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
VIHMAKENE, VELLEKENE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/5-vihmakene-vellekene/
VIHM, MINE VENNEMAALE! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/25/22/
VIII Mäng om „ütte pekko“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
VIII-V aastagatuhandal i.m.a. naati mõnõn paigan põldo tegemä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
VII Mäng om „ilmo“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
VIIRISTmInõ (6. jAAn.). http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
VII 1906 Urvastõ kihelkonnan Vastse-Antsla valla Kuldre külä Hansi talu peremehe pojana. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
VILLEM-VALLEM VAJA OTSAH, ÕI PUTU TUUL, ÕI PAISTU PÄIV? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
VIRO VUUN, LÄTI LAMMAS, HUUNIH HULLAS, TANOMIH TALLAS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2543
VI 1793 Riian raeherrä pujana. http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-georg-schwarts/
V – IX klassi vannusõrühm : http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
VKKF tege ja toetas: http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
V Katõgooria: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
V Mäng om „katõkiviga“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
VOLASK’ - armõdu pikk’ inemine. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
V Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
VR kirändüshuvi tekkü gümnaasiumi kirändüstunnõn, kooli almanahhin “Rada” ommaq ilmunuq tuuaigsõq avvuhindu võitnuq luulõtusõq ni lühüjutuq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
VR kolmas raamat “Hõbelusikad” om krim`ka, kon tegeläisi jutt om inämbjaolt võrokiilne. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
VR kotsilõ ommaq kirotanuq: http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
VR lahku Võromaalt joba noorõst pääst, a uma loomingu tuntumban osan om tää tagasi latsõpõlvõliinan. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
VR om sündünü 11. radokuu pääväl 1913. aastagal Võro liinan puusepä pojanaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
VR “tõnõ tulõminõ” nakas` Võro heränemisaoga. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
9.30 – Vaaba Aivar. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
(Vaadi all mõtlõ ma muidoki barrelit). http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Vaaksaarõ Jakol oll ka eränaane. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaaksõ ku varõsõkõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Vaak, vaak," poig ütel. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
"Vaan'uska, Vaan'uska, kykkõ om viländ, midägi olõi puudust, a üts asi olõi häste sukugi." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaaraodõ val'tsus lõppi ammõtlidsõlt 31. aastagal i.m.a., ku Rooma Impeerium vallut' Egüptüse ja tekk' tuust uma provindsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Vaas’nah leevä kohetus om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaata Uma Pido lehte… http://www.hilaro.ee/tag/uma-pido/
`Vaate, kala om küƒmä vereline kah. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_1658.pdf
Vaba Eesti 20. aastapäävä aigu tulõt’ egäüts miilde, midä tä tuudaigu tekk’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vabadust ja umaette olõkit om inämb,» hindas Tarmo, kink meelest olõ-i määnegi hädä maal ellä ja liinan tüül kävvü. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Vabahelle kokkokõla (ka vabahelükokkokõla ) vai vokaalharmoonia om keele helüoppusõ (kavvõassimilatsiooni) säädüs, mink perrä sõna lõpupoolõ vabahelüq piät olõma samma sorti ku sõna alostusõ vabahelüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Vabahelle kokkokõla om üts võro , seto ja terve lõunõeesti keele põhiliidsi helüsäädüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Vabahelükokkokõla olõ-õi hariligult siski peris tävveline. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Vabahelü vai vokaal om helü, mink välläütlemise man päses helü vabalt vällä, hellü peetä-i kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahel%C3%BC
Vabahelü vastandis om peethelü , midä vällä ütelden peetäs hellü kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahel%C3%BC
Vabahus om võimalus tetäq asjo uma tahtmisõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahus
1919 - Vabahussõan alost' Verrev Armee vahtsõt pääletungi Eesti vallutamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/22._radokuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan alostiq Eesti väeq katõpääväst Utria dessanti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/17._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan joud' Talliina ala Briti laivastik admirali Sinclairi Alexanderi juhatusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan joudõvaq Talliina edimädseq Soomõ vabatahtliguq major Ekströmi juht'misõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/31._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan jätiq Eesti väeq Tarto maahha inne ku sinnäq joudsõq vereväq väeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan jätiq Eesti väeq maaha Tapa ja Jõgeva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/24._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan jätt' Eesti sõavägi Võro liina maaha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/8._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan lahku Lõunõ-Eestist perämäne S'aksa väeosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/23._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan lahku Põh'a-Eestist perämäne S'aksa väeosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/9._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan lätsiq Eesti väeq Lõunõrõnnal pääletungilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/16._lehekuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan lätsiq Eesti väeq üldpääletungilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/7._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan lõigassiq Eesti väeq läbi Võro - Petseri raudtii, lõigatõn ärq Valga puult taganõvidõ inämbläisi tii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/30._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan lõppi verevide perämäne katsõq vallutadaq Narvat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/30._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan murriq Eesti väeq Irboska all sõaliinist läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/25._lehekuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan naas' pääle eestläisi nink Vinne valgidõ Põh'aõdaguarmee pääletung Petrogradilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._lehekuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan oll' merelahing Aegna saarõ man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan oll' merelahing Keri tulõtorni man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/27._joulukuu_p%C3%A4iv
Vabahussõan sai hukka ja kuuli haavohe veitse pääle 5000 inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1919 - Vabahussõan sõlmiti vaheraho. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/31._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Aegviidu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Kaarepere jaama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/13._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Narva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/19._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Petseri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/4._radokuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Rakvere. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Tapa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/9._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Tarto . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vabastiq Eesti väeq Võro ja Valga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._radokuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Irboska . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/19._radokuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Koorastõ ja Kanepi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/14._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Kunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Petseri nink joud' Võro lähkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/11._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Rakvere . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/16._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Vahtsõliina ja Räpinä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Valga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/18._joulukuu_p%C3%A4iv
1918 - Vabahussõan vallut' Verrev Armee Vasknarva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/7._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallutiq Eesti väeq Alluliina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._radokuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallutiq Eesti väeq Petseri tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallutiq Eesti väeq Pihkva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._lehekuu_p%C3%A4iv
1919 - Vabahussõan vallutiq Verrev Armee ja Eesti kütüprigaat Petseri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
Vabahussõda oll' sõda, midä Eesti Vabariigi väeq peiväq Eesti riigi kaitsõs 28. märtekuu pääväst 1918 3. vahtsõaastakuu pääväni 1920 Nõvvokogo Vinnemaa väki ja 1919 aastagal Lätin S'aksa Landeswehri ja Rauddiviisi vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vabahussõq tõõsõq osaq olliq viil kats pääletungi Peterburgilõ , taheti Peterburki ärq võtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vabahusõ huulitsal, kon kohtumaja om, oll' Eesti Tüürahva Kommuuna valitsus Anvelti Jaani juhtmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vabal aol saa teenistüsen ka sporti tetä ja filme kaia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Vabamüürlüs mänge Mozarti edespiditsen elon tähtsät ossa: tä käve pall'o kuunolõkidõl, mitmõq tä sõbraq olliq vabamüürläseq ja vaihtõvaihhõl lõi tä vabamüürlist muusigat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Vabariigi Loominguliisi Liitõ Kongress . http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
Vabariigi Presidendi lipp om riigilipp, mink kesken om suur riigivapp (kaeq Eesti vapp ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Vabariigi aastapäiv oll’ jah, a määndse vabariigi uma? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Vabariigi aastapäiv oll’ suur pühä kõigilõ, külä oll’ iks lippõ täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Vabariigi ainugõnõ riigikiil om vinne kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Vabariigi algusaastil saimi poodist osta edimäst kõrda oliiviõlli. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Vabariigi vasta. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Vabariigi välläkuulutmist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juruudis.htm
Vabariik jagonõs 15 rajoonis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Vabarna Jane ja Valgu Meel. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Vabarna Mareti ja Ämariku Evelini iistvidämisel. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Vabarnavars ja mehiläne Se 1938 (A. Tubli) Vas, 5Se - 6 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Vabarnavars ja mehiläne Se 1928 (T. Haak) 2) Puu om, pulka saa-ai', lind om, lihha süvvä-äi'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=205
Vabastaq minno! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vabastõdi perüsorjusõst 1815. aastagal; imä - mõisanäüdsik Ann (1770-1846). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Vabatahtlik Tuletõrje Ühing , om säält kaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Vabaõhumuuseumi päätii pääl laadul olli võrokõsõ välän Uma Meki söögikraamiga. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Vabrikidõn kõrraldiq kurapoolitsõq streike ja sõaväen olliq mässoq hariliguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vabrikutüü man ommaq joba hoobis keerolidsõq massinaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Vad'a keele pruukjaq ommaq kiilt nimmanu maakeeles ( maa čeeli ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vad%27a_kiil
Vad'akeeline proomivikipeediä Incubatorin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vad%27a_kiil
Vad'a kiil om eesti keele jaos üts lähkümbit kiili. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vad%27a_kiil
Vad'a kiil om soome-ugri kiilkunna õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil, midä kõnõlõs viil 20 inemise ümbre Ingerimaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vad%27a_kiil
Vader Ütel vaesõl mehel oll lats risti. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vadõrikõnõ, kohe saq noq nii läädeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vadõrikõnõ, võtaq sõitma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vadõril oll suur maja. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vaehti ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaehtõpääl jäävä q kah magama! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_07_laul.php
Vael'd'iq jalq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Vaeldagõq arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaelda minnu tõistõ paika!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaeldami nulgast nulka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaeldamiq arq timä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaeldaq noq pütüq arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaelt kuna määne suur’ räüss ol’l ja naat’i küläga, et teemi üt’e palvõ paiga, teemi t´s’ässona. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vael’d’ latsõ arq ja visas’ maaha, tuu mis asomõlõ pan’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vael’d’ pütüq arq, lätsiq näq majja sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaene joodik pag. 396 värisi kõigest ihost, nink naas väega halehehe pallema, tedä veel seo kõrd asi ello jättä, temä ei tahta enämb eäälgi kõrtsi tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vaenelaits pidänu kik majatallituse tallitama ütsinda ja saanu selle eest riielda päälegi viil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Vaenelaps tahab süüa Sangaste SÜVVÄ TAHTSE MU SÜÄME, juvva kutsi kulla meeli – ei ole söögi andijat, taari kanni kandijat! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Vaenelats ja kuu Ütskõrd olnu üts vaenelats, elänü võõra emä all. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Vaenelats ütelnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Vaene mees tapp oma käega varsa ja =kassi maaha; sest kohes niisugutse "reoskiga" minna tihkat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vaene peremiis kullõl kyik nu syna arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaene sant jäi õige värisema, niisugutse imeliku helü ja ütlemise man, kooni jällegi tutva helu häälitses: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaene sant lugi iitsinda ollen ommi värsekeise ja olli ka vahette pääl kogoni vaiki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaenõ ese, vaenõ ime. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaenõ inemine hiit’ hindä põlvilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ jäigi ütsindä, vot sis laulgi: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vaenõlats' kai uibuhäiermit ni laul': http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Vaenõlats jäi oma kraamiga elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõlats läts ilda väegä sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ mehekene ol’l kaq tooga rahu, et maq anna arq, saa joq soogiq paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis all kyik kullõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis kutsuti pulmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vaenõ miis käve poodin ja pandsõ ülejäänu raha karpi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vaenõ miis läts müüdä, ütel' papilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis võt’t rikka käest kandsu leibä ja tull mõtsa puid ragoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis’ ol’l ül’nüq, et Mikul’ om tsõõrigu n’äogaq, a Il’jä om sääne kuiva nynagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ miis’ sai õgast vihust mõõdu, ni ait vil’jä täüs’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ olõ, vasta võta! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaenõ olõ, vasta võta, vaivassõ-vaivassõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vaenõ ol’l, a hyndsa kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ pall´o vaiva nännüq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/31.html
Vaenõ pois’kõnõ ol’l nännüq, ol’l küsünüq, mis saq taast pühäsest tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ pruum’ tetä näko, et tä ei olõ vaenõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Vaenõ rahvas nakas rikkaga vaidlõma Ilja peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ tek’k rahvalõ saapakõisi ja laul’ nigu maja värisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ veli tahsõ suurt molepinna pitäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ veli ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ veli üt’les, ma võta ar hin’däle soo latsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaenõ üt’el’, et miä jummal’ and, tuu saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaese latse vaim lennanu mõtsa ja kukk prõlla sääl. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vaesel mehel süä haltas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesel mehel tahtui kuigi müüä joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesel naasel olli kah paremb meel, kui ta kuulda sai, et kostgi midägi saap ja ta ütel mehele, lahkeste nõvvo anden: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Vaesillõ and imä tütre är ja ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Vaesil oll hüä miil, a rikkaq jalq es taha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesil olli vaiva pal´l´o, kuningil ol´l´ kulda pal´l´o, vaesil vaiva vaka täüsi, kuningil kulda koti täüsi. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Vaesit vaja toeta', tuu om tuuh ilmah nätä'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vaeslaps Sangaste ÄRÄ KÜLMÄ MA VAENE, kangeta ime kanane – ole_ei külmä küsüjät, (h)alla ärä aarijat! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Vaest aestak vai rohkõp jo niimuudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest hobõsõl vars om saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest kõgõ parep om tuu, minkaga' olõt harinu'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Vaestlast aeti tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest ma syss arq sütü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest ma syss sütü ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest mi nuuq poja saa kui kätte? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vaest müüt meile arq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest saq annat tõõsõst aestakast ka? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaest saq, sulanõ juvvaq tahadõq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest sinnä mahui mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest sooga saai peräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaest ti nuid poigõ olt nännü koh, vai kuulnuq?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest tuulsamal aol oll Hödol sääntene lugu. http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Vaest täl olõi päkkä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest viil jõua-as kuld arq tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaest viil soo voori ka arq mutti vidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vaest õks saava!" http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Vaesus tulõ ussist ja aknist sisse, vaesus aho all, kooguga vaja vällä kisku'. http://www.setomaa.ee/
Vaesus või tulla õgaüte mano. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Vaesõ' latsõ' olli'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Vaesõl inemisel oll ka kergemb läbi saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõllatsõl um no hüä kuu päält kaiaq, kuis maa pääl eletäs. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Vaesõl mehel oll perrä jäänü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl mehel ol’l poig sündünüq, tuu kirotõdi rikka mehe hüä peritsejäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vaesõl mehel sündü poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl mehel tul’l leeväpuudus ja läts rikka mehe mano pallõma leevä palla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl ol'l väikene nöörakene põldu, es olõq sitta pant, a täl kasviq väegaq hüäq viläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl oll väega hää uiboaid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl olõ-õs inämb midägi süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl olõ-õs midägiq andaq latsilõ süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõl vapanaasel sündü poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõlõ jää-äs lehmä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõlõ mehele olõi säänest vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõmba õks jõvva-as õga aastaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõmbil olõõs joudu, nuuq tiik’is küt’üst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõ mehe muodu sisgi kuoli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaesõ mehe poiss kõ naard. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vaesõ mehe puul peetäs praasnikku." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõ naase poig an'd' kuningalõ savikivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõq inemiseq ol'liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõq inemiseq ütliq, et so om tulnu prohveet maa pääle, et mi so panõmiq keisrist, a keisri võtami maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaesõq linnu lelläkeseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaesõq linnu lellänaaseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaesõq tsõõrigoq sõsarõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaesõq veleq viieq-kuvvõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Vaesõ tulõva halle lauluga rikastõ poolõ ja teevä suurõ kummardusõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Vaevalt et ta vihtu sai, ku ka tõld vuraden läve ette sõit'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Vag'a om üts kuvvõst klassikalidsõst lihtsäst massinast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vag%27a
Vag'a vai kiil om kolmnukakujolinõ tüüriist, midä tarvitõdas üte as'a (nt. puupako) katõs ajamisõs, määntsegi as'a nõstmisõs vai paigal hoitmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vag%27a
Vaganõ mehekene oll, tüüd tekk, Vana-Ol'oksa puul elli. 17. aastakka elli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaganõ vesi, sükäv põhi. http://www.setomaa.ee/
Vagu, hüä inemiskõnõ, jummal’ timmä avidaq, üldäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vah't'mine ol'l silla pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahatsõq hiusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahejutus kõnõlõ, et üts soomõ-ugri kiili uurja Poolamaalt, Szymon Pawlas, om vällä paknu soomõ-ugri lipu mõttõ ja kavandi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Vahelaani tuustepp 11. http://www.folk.ee/ait/pood/347-kiiora-pudsajuriajido-pido
Vahelduvalt või ollaq häste lämmit päivi ku ka üükülmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juri.htm
Vahel es ole aigu karja kaiagi. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Vahel harba jaeti kyik vahtsõst hingi pite ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahel hoit tima tuud va' viläaidah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Vaheliha ehk vahenahk om risti saisja, osast hintine, osast lihanõ vahesaina inemise kihä sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaheliha
Vahel kuulõt, ku rüük’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Vahel kuulõt tüü man kah mõnõ hää ütlemise, midä saat kohegi etendüste är tarvita. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vahel muudkui andas iks olut ja saia ja kompveke. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vahel pand õks puid kaq ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahel saap kah karjus ja peni soe jä’lgi pääle, ommõtõ ei jõvva nä soe suust lammast pästä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Vahelt tee sõtsi veimevakka. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vahemaaq kyiki ülejäänü tornõ vahel saa vällä rehkendä nukakraatõ perrä, a nukka egast tornist nätäq olõvide kõrvaltornõ vahel mõistõti joba vanast karvapäält myyta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Vahe nimä' üüsi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vaheoja Indrek: nuudli ja hapanu piim miildüse kõigilõ Vaheoja Indrek minevä aasta Mooste mõisakarnõvalil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Vahepääl ilmuq sinnäq lilliq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Vahepääl juusõ hulga vett merre. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Vahepääl lõiva küll jala nii tuld, et tull mõnikõrd jalavarju jalast kisku ja paljajalu edesi laskõ. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Vahepääl olliq kõik eesti sõamiheq kodo ärq saadõtuq, kiä olliq ilmasõan eesti polgõn olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vahepääl oll’ laulu- ja tandsupidu, päält tuud põrutimi imä ja tütridega vahtsõst mõtsa, seokõrd mustikit otsma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Vahepääl om manu tulnu ka sääne võimalus, et ku määnestki tähtsä nimega kotust küläs ei peetä, saa tuud ammõtlikus tetä ku küläossa. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Vahepääl pikutiq uibuaiah, syss lätsiq jalq vahtsõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahepääl sai koerust ka tettüs, lükasimi mõnõ latsõ tsõõri sisse ja hõiksõmi mm-ohmu, mm-ohmu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Vahepääl trehväs iks võrokiilset keelepruuki kah sekkä, nii nimme ku kogõmalda. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Vahepääl väsütäs iks är külh, ku mõnikõrd läät joba hummogu kotost vällä ja esinemine lätt ilda üüni vällä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Vaheq ilmatu suur, aga sõski mitte viil väega hirmus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vaher taht, et üüse olõssi viis kraati külmä ja päivä viis kraati lämmind. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Vaher õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Vahesaan'a palk panti kaq niisama ärq, sammõl kaq nuka vaihhõllõ jaq käve. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vahetult enne kontserdi algust allkirjastatakse III Uma Pido võrokeelsed sponsorlepingud Nopri talumeierei ja Arke lihatööstusega. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vahing) om kasutõt võro kiilt "lihtinemiisi" kynõn. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Vahingu Vainoga katõpääle om kirotõt romaan "Endspiel: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Vahiq es tahaq kuigi laskõ, et siist ei või sa minnä, meele tulõ jummal kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahis, niq kaes: tulõ - pilve piuq laiva laiuq, hambaq ku päsülä hanguq, sarvõq pääh, salvõqki katõlõ poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaht annu ruttu joosteh tõõsile teedä, et viissada valget sutt tuleva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Vahtrõmahla hapnõma ei panta,» selet’ miis. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Vahtsene tutva kõnel meile pikä jutu tuust, midä mi veedade man nätä ja kaia saami. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
19.30 Vahtsidõ asju näütämine: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Vahtsidõ ettevõtmiisi plaanõ kokkokorjamist, parõmbidõ välläsortmist ja noidõ perrä Vana Võromaa jaos kümne aasta pääle päätsihte säädmist tugõsi regionaalministri büroo. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
20 Vahtsidõ välläandidõ näütämine. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Vahtsit kanatõugõ saa Jaan tõisi kanakasvatajidõ käest, ost vai vahetas noid. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Vahtsit lauluvihkõ saa Võro instituudist ja Põlva maavalitsusõst. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vahtsit massinavärke võidas kül kõrrast vällä mõtõlda, a tuu, miä inemisest inemise tege, jääs iks püsümä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Vahtsit om vast kats tükkü, a noid, kes varõmb tüütänü, om kah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Vahtsit tiidmiisi kannu kotsilõ saa Jaan raamatist. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Vahtsoliina mõisah oll tuolaiga üts hirmus kuri herr elänü, ja toolõ läts kah helü, kulla kuivamisest kõrvu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vahtsõ-Antsla vallan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Vahtsõ-Irboska man om kipsivabrik, sääl om kipsi nii palljo, õt inne edimäist ilmasõta oll sääl viis kipsivabrikut, mia' palli' sõa aol ar'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Vahtsõ Kalõdoonia pääliin om Nouméa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5n%C3%B5_Kal%C3%B5doonia
Vahtsõ-Kasaritsa mehe Meeldemäe lohost kai', et kuis Räpo külä mehe' saava egä aasta pallo kallo, a' näil ei olõ' kostkiltki püüdä'. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Vahtsõ-Kuustõn pidänü tiiposti pääl iks 11 kilumeetrit olõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Vahtsõ Meremaa pääliin om Wellington . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5n%C3%B5_Meremaa
Vahtsõ Peko papi valiminõ kõrraldati õnnõ miihiga, tõistõ iist hoiti Pekot veiga salussih. http://www.zetod.ee/set/126
Vahtsõ-Roosa rahvas aust’ aastapäivä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Vahtsõ Testamendi perrä and' taa palvõ Jeesus Kristus vastussõs ummi jüngride küsümisele, kuis tulõ pallõldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi_Es%C3%A4
Vahtsõ aasta edimädsel tüünädälil oll’ Rõugõ koolitarõn kandlõ tegemise oppus-laagri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Vahtsõaastakuu Uma Pido lauluproovi' naisilõ nurmõst ja miihile mõtsast! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Vahtsõaastakuu edimädsest pääväst 1801. aastagal kooniq joulukuu kuvvõnda pääväni 1922. aastagal oll' kogo Iirimaa Suurbritannia ja Iiri Ütiskuningriigi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Vahtsõaastakuul 2001. aastagal läts' kiränik tagasi Jaapanihe, kohn põraaigo eläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
Vahtsõaastakuun 1859 astsõ Jakob Tarto ülikuuli , et usutiidüst oppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vahtsõaastakuun om 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5aastakuu
Vahtsõaastakuun 1885 tekk' Jakob ärq vastavõtueksämi Tarto gümnaasiummi nink tedä võeti quarta he. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vahtsõaastakuu om uma nime saanuq tuust, et sjoo kuuga nakkas pääle vahtsõnõ aastak. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5aastakuu
Vahtsõaastakuu 1. pääväl 2012. oll' Amsterdamin 49.5 % hollandlaisi ja 50.5% sisserändäjit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
Vahtsõaastakuu vai kaarnakuu om aastaga edimäne kuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5aastakuu
Vahtsõ-aasta üüse näi ma soo unõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahtsõ eläjäpidäjä omma tegünü Heiferi programmi (2005–2012) abiga: sai võtta ilma rahalda maatõugu lehmä, lambit vai kitsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vahtsõ huuga nakkas Veeroja Eda küsümä müügilupa sannan suidsutõdu liha jaos, millega põllumajandusministeeriüm olõ-i seoniaoni tahtnu väega edesi minnä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vahtsõhõ pärsiä kiilde võeti pall'o lainsõnno araabia keelest , nuuq lainat sõnaq saiq sakõstõ tõõsõ tähendüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Vahtsõhõ tüühhü nakkat, jal ris’t ette, et jummal’ jovvudaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Vahtsõ inemise tahtva valmis hobõst – verinuurt ei julgu kiäki võtta.» http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Vahtsõ keeleuurmisõ näütäse, et võro keele mõistmisõ kirja pandnu inemise mõistva kõnõlda, lugõmisõ-kirotamisõga om rassõmb. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vahtsõ kiräviie 2005. aastaga paranduisi perrä märgitä-i korgõt õ -d inämb y-tähega, a hariligu õ-ga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Vahtsõ kiräviie parandusõq ommaq läbi arotõdu ja vasta võedu Võro Instituudi sõnaraamadu tüürühmä kuunolõkil 12. süküskuu ja 7. märdikuu pääväl 2005. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Vahtsõkivi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Vahtsõkivi pääl vai Kütiorun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Vahtsõl aastagal imäkeelepäävä (14. märdsi) paiku om kavan koorikontsõrt, kon laulõtas võigõlusõlõ saadõtuid laulõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vahtsõl aastal tugõ regionaalministri tuud märkmistüüd, kuis vahtsidõ plaanõ abiga saasi Vanal Võromaal võimalikult pall’odõlõ inemiisile tüüd anda. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Vahtsõl aastal tulõ puust vahtvärgi tegemise kursus, viil tetäs ütepäävätsit samblõ vai kõotoho pruukmisõ oppuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vahtsõl aol peetäs eläjit ka küläliisile näütämises. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vahtsõ lauluplaadi «Määne om seo maa?» pääle om kokko kor’at 19 võrokeelist laulu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vahtsõ lepingu perrä saavaki vahtsõ aasta radokuust kuuli minnä innekõkkõ nuu, kiä joba tüütäse haigõmajan vai mõnõn Võro maakunna vannokoton. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Vahtsõliina : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Vahtsõliina asundusõ avahuuldustüütäjä Ziugandi Külli ütel’, et mitu timä hoolõalost olli varramba kõva Vinne rohtõ tarvitaja ja pruuknu näid hää meelega parhillaki, ku näid saia olõs. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Vahtsõliina!» ja kasvai «Võrumaa valss’». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/index.htm
Vahtsõliina kandi suidsusannust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Vahtsõliina kandsist Misso poolõ om mõtsan luuduskaitsõalonõ kivimüräk «Lagjakivi», no näpuvia peräst sais sildi pääl «Lagakivi». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vahtsõliina kihlkund , 1888.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Vahtsõliina kihlkund vai Setomaa, 1894.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
16.30 Vahtsõliina kihlkunna keelest. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Vahtsõliina kihlkunnaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Vahtsõliina mehe olli nii hää, jäivä viil kavvõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Vahtsõliina mõisast põhja poolõ ligi puol versta maad, oll vanast Plessi külä, midä mõisa arr näõt ja sinnä karä mõisa “Plessi” asõmõlõ ehit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
1977 Vahtsõliinan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Vahtsõliinan naas' pääle katõpääväne Vahtsõliina laat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim%C3%A4kuu_2007
Vahtsõliinan om üts’ väegaq vana miis’, Ruusa Julius. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Vahtsõliina paron sõitnu jälle mööda ja ütelnu: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vahtsõliina paron sõitnu toda teed mööda, vanaisa saisnu tee veereh, müts käeh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vahtsõliina vald om vald Hummogu- Võromaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5liina_vald
Vahtsõliina vallalõ pandas jäl manuq jupp Setomaad. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Vahtsõliina vallavanõmb Kauri Kadi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Vahtsõliina volikogo liigõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Vahtsõlijnah ol`l` viel mitu muud rikast tallo kah vanak aiga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vahtsõmba ao eloväärtüisi perrä piässi elo olõma ku pääväpaistõt täüs päältlõuna ilma ütegi tõvõ, hädä vai vaivalda. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Vahtsõmba ao kõgõ jovvulidsõmb võro keelen tiatritekij om olnuq puulkutsõlinõ projektitiatri Võro Tiatriateljee , miä oll' innembidse Võro Rahvatiatri perrätulõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Vahtsõmbal aol nimitedäs vapõs ka märke, miä olõ-i tettüq heraldiga säädüisi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vapiq
Vahtsõmbal aol om tett ka pille, miä tekütäseq hellü elektroonilidsõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pill
Vahtsõmba matõrjaali õgalõ poolõ ei passiki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
Vahtsõmbaq synaq tuun keelen ommaq iks roodsist lainatu ja meile vyyraq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Vahtsõmbist kassi- ja pininimist või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Vahtsõmbist pini- ja kassinimmest või lukõq Võro-Seto tähtraamatust 2008. aastaga pääle . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Vahtsõmbit lakjaajavit helümuutumiisi om ütsjago nii põh’a- ku lõunaeesti keelen, a lõunaeesti süämen võro keelen om olõmaldaq jäänüq hulga analoogiamuutumiisi, miä põh’aeesti keelen ommaq juhtunuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Vahtsõmb tüütsiht om võro keele tagasituuminõ latsi ja latsõvanõmbidõ pruuki ni keele avvo sisse nõstminõ terven ütiskunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Vahtsõ müügikotusõ annami teedäq "Postimehe" kaudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Vahtsõndamisõ tarbis saa veri hääpoolitsõst süämekambrest täü ehk kopso sisse ajetus, kon timä lajalõ lagonõs kõgõvähämbide suuni sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Vahtsõnliinan oll’ mõni miis hää sõnaga üteldä serbäts vast niisama, nigu eestläne ütles topsisõber. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
(Vahtsõnõ!) http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Vahtsõnõ Kalõdoonia om Prantsusmaa meretagonõ ala Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5n%C3%B5_Kal%C3%B5doonia
Vahtsõnõ Meremaa om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vahts%C3%B5n%C3%B5_Meremaa
Vahtsõnõ Testament ilmu uumajasaami keelen 1755 ni edimäne saamikeeline Piibli oli uumajasaamikeeline (1811). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uumajasaami_kiil
Vahtsõnõ Uma Pido tulõ 2016. aastagal Põlvan. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1) Vahtsõnõ arvosaaminõ Õuruupa mitmõkeelisüsest: http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Vahtsõnõ kursus, koh opitas süvembält tundma võro keeleoppust, innekõgõ helü- ja mooduoppust. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vahtsõnõ maakund: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Narva
Vahtsõnõ määrüs nakas' kehtimä 27. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Vahtsõnõ opikava om parõmb, kooli saava umma opikavva inämb uma tahtmisõ perrä tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Vahtsõnõ sõgõl om kõ vaja otsah. http://www.setomaa.ee/
30.03.2016 | Vahtsõnõ tükk Meremäe vallatiatrih: http://www.setomaa.ee/
Vahtsõ nõudmisõ pitsitäse eläjäpidäjit 17/04/2016 14:58: http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Vahtsõnõ vai võõras talomies kuts kõgõ külä kokko, uma moro pääle ja ütel munnõ haudjalõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/lru/lru3/lru3_19.pdf
Vahtsõnõ võrokiilne Täheke Kooliaastaga lõpun saiva Vana Võromaa 1. klassi latsõ ja võro keele opja kingitüses vahtsõ võrokeelidse latsiaokirä Täheke. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vahtsõnõ vüü köüdetäs ümbre kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahtsõn ülikoolin olliq kunstõ, õigusõ, kanoonilisõ õigusõ ja arstitiidüskund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Vahtsõ põhisäädüse perrä jagonõs Kongo DV alatõn 1. radokuu pääväst 2009 25 provintsis ja pääliina-alas: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
Vahtsõ sanna ehitämise man om iks kaetu, kuimuudu külä pääl tõse sanna om tettü ja tetti sis niisamatõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
150%;">Vahtsõ savvusanna ehitamise kotsilõ võit manu lukõ ja ehitamise jaos api saija <a href="images/6_failid/andres_ansper_tyvka_loputoo.pdf">savvusanna ehitämise oppusest</a>, mille om kokko pandnu Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusligu ehitüse eriala üliopilanõ Ansperi Andres. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest?format=feed&type=atom
Vahtsõ savvusanna ehitamise kotsilõ võit manu lukõ ja ehitamise jaos api saija savvusanna ehitämise oppusest , mille om kokko pandnu Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusligu ehitüse eriala üliopilanõ Ansperi Andres. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Vahtsõs kuningas sai ungari aristokraatõ toel poolakas Vladislaus II (ungariperätse nimega Ulászló) kiä valits' 1490–1516. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vahtsõst pärsiä keelest, miä kujosi vällä keskpärsiä keelest, sai tähtsä indoõuruupa kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Vahtsõst uma elo pääle minek om naasõlõ rassõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Vahtsõt naist taha-i Väino võtta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Vahtsõ tsuvva jalga, hüäq tsuvvaq, et täl tulõ pikk tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahtsõt vüüd lätt Karillel kõrraga vaia: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vahtsõ võrokeelidse Tähekese man om üten avitanu pall’o tegejit. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Vahtsõ ülebsootska laud meistreile. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Vaht`va sääl tõõnõtõõsõga tõtt jo pea kuu aigu, ei olõq näid lahknu sula egaq külm egaq pätiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/minne.htm
Vahtõ ja mängse kannõlt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahtõ kyik üü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vahtõ kõik üü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vahtõratsõ vaja eeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai..? http://sapmelash.blogspot.fi/2010/12/nrk-sapmi.html
Vai Savi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
- “Vaia!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaia Logosevitsa üüsest jäiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai aavanõ vai mis taht niuk¦peenik.. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Vaia minnäq kotost tuvvaq pan’g. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaia minnä tuud tiid, ku jää-i hobõst. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vaia mul ka mään’e iäle aamat’ võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaia olnu suurõmba tuutlikkusõga kõrralikumbit massinit, millel remondikulu es olnu nii suurõ. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Vaia olõssi kõnnõkuunolõkit tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Vaia olõssi tetä maakunda jahindusnõvvukogu. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Vaia om laapi, juurõtust ja piimä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Vaia tuud om: http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Vaia tuu ka ar otsi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vaia viil Pauluse kirju ja sis om nätä, mis edesi saa... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Vai avita Peruuh ja Boliiviah indiaanel umma kiräkiilt tetä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Vaia üttemuudu sõna olla q , üttemuudu ääl olla q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vaibakudaminõ pärsiä kultuuri üts hinnatumb osa ja tuu kunst om perit joba muistitsõst Pärsiäst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Vaida alõviku keskus '''Vaida''' om alõvik Harjo maakunnan Rae vallan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Vaido seletäs, et Eestin pakk säänest teenüst www.omaraamat.ee, kost saat raamadu tegemise programmi hindä arvutihe laati. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Vai ei saa inemine perre mant ilda õdaguni är olla, nigu vahetuisiga tüü nõud. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Vaielusõq piibli välläandmisel. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Vai eritäs tä määnestki spetsiifilist lõhna niguq lita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vaigis’t’ hobosit ja sääd’ sääl, kual ol’l midä arq lahut, hainu pan’d’ ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaigla Adolf – Räpinä Sokrates Vaigla Adolf. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vaigla Adolf kõnd uulidsa pääl, inemise piätäse tedä, timä sais, pidä nigu loengut müüdäminnen, kaardikepis pruuk sirmi, et midägi näüdädä – nigu Sokrates, mäletedäs Räpinäl suurt aiandusõ oppajat, kink 100. sünnüaastapäävä puhul om Räpinäl Vaigla-aastak. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vaigla tekk’ joba tuudaigu lillisäädit, vanikit ja lillipuntõ sünnüpäävälatsilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vaihel om mul tunne, et mi poliitiku tahtva viil kõrra Sinimäkki. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Vaihe pääl võtigi nii paar päivä, et niisama saasiq ringi kävvüq ja kaiaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Vai herr esända poiss om! http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Vaihhõpääl oll' Mozart tähele pandnu, et Viinin ommaq võimalusõq häste ärq elläq ja tä tund', et piässi sinnäq elämä asotama ja vabakutsõlisõs nakkama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
12.15 Vaih ja kohviserpämine. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
15.00 Vaih ja supisüümine. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Vaihtus om kell 15.30. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Vaihtõpääl andsõ pilli tõisilõ ja esiq kaq tandsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaihtõpääl om tedä õks rassõ mõista’, a muido Jumalast Normaalne Tüüp! http://www.zetod.ee/set/zetod/artur
Vaihõl ni võtasigi ärr midä kohõmpä süäme kinnitüses, a mida, pühäs iks nulgast kõ kaes pääle, ni tohe ei midägi puttu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vaihõlõ tulõ panda paar` Siimanni geeni ja üts` Tarandi uma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Vaihõmere ja Verevä merega om tä eräldet Afrikast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uraasia
Vaihõmeri om meri Õuruupa (Vaihõmerest põh'a puul), Aasia (hummogu puul) ja Afriga (lõunõ puul) vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaih%C3%B5meri
Vaihõpääl iks kutsutas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Vaihõpääl oll' tä Frankfurdin, kon parasi tõbõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Vai identiteedis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
“Vaija anda omalõ tütrele ka tetä, vaest tuu ka harinõs nii virgast.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija andist pallõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija appi minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija arq avita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija arq kägistä hendä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija ellä õks nii, kuis tõõnõ kaq saa ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija kaiba hinele haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija kakada sedä pütske, sooga hüä juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija korjama minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija kuningalõ tiidmine andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija kuningapojalõ naist võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija kutsuq lellänaist kaq ristjätsile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vaija külq om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija meil ka tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija mina ynnõ ot'sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaija minna otsma tuud sysart jal.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä hobõst kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä kaema, kas om joq timä surma saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä kaia, kes tah ommaq kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä kostõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä mano, teretä teiega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnäq hindäl ot’s’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnäq kodo kaema, kas om õigus vai võlss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vaija minnäq pandaq Ürile ruubliline künnel, nigu hoiasiq höste sedä varsakõist." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnäq silla ala vaht'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä tuud tiid, ku jääi hobõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä tütre poolõ kostma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä vällä kaema, vast myni tsirgukõnõgiq lindas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija minnä võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija mul inne vasta minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vaija mul kaq pruuvi, kuis ta sõkõ kävvü näge." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija mul ka umma tütärt saata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaija mul naist naada võtma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaija noq minnä vaest veljä kaq kaema.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija olõsi võtta tuu kirst maaha ja kaia, mis ta om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija poisil tuvvaq imä kaq arq sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaija pruuvi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija sullõ palk ka ärä massa, vaest sulle ka vaija um niisama rahakopikad. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
"Vaija sullõ palk ka ärä massa, vaest sulle ka vaija um niisama rahaquot; Kos läät?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522
“Vaija süümäaigu kaq pitäq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija tuu mano minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija tä esi panda ahilihe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija tälle ütskõrd ots tettä! http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Vaija viguriga üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija viil kohe võttaq mant, a mano tulõi kostkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija vällä aija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija võttaq kepp arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaija õigõ toonikurgõ minnäq kosjulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vaija õks om.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai jälle kuse kurku. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Vai kanapoelõ ni tapeedilõ alaq pandaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Vai kaua magasi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaike (Vaike Lätt) «Sannaluu» iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no3.htm
Vaike jutu «Kolmõ jalaga küülik». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Vaikimiisi toimõndaja kasti otsi TextEd.exe. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Vai kiä no sõs mõsk. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Vaikne lämmi keväjäne üökene oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaiknõ , Atlandi , India suurmeri , Põhja- ja Lõunõ-Iämeri ; kattõ perämäst arvatas mõnikõrd edimädse kolmõ ossis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilmameri
Vaiknõ suurmeri vai Tasalik suurmeri om kõgõ suurõmb suurmeri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaikn%C3%B5_suurmeri
Vai kost ma saigi mälehtä – kiä tuu suurõ suvõ aigu ahjo kütse A pliiniravva olliq vanaimäl kohki olõmah külh. http://taarkatare.com/ss/2012/10/
Vai ku 2000. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Vai kui? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Vai ku jäitki ilda pääle, sis esi tiidsõt, õt asklõ omma tetä ja maada selle joht kavvaba ei lasta… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Vai ku pandas, sis võlss` aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Vaiku pannas aava pääle kah ja soola. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Vai ku pitstäjä käkjät häste õs tunnõ’ ja ütel tõõse käkjä nime, sis tulõ tuu nime õige umanik vällä ja pitsitäjä lask mõlemba’ vahtsõlt käkmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Vai kutsutas pittu, sõs piät ka kodo jäämä putro kiitmä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Vai ku võtatki kommi, piät noid kõigilõ jaguma. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Vai läät sa esi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai midä neo kultuuri välläpakja arvase, et turisti tahtva nätä. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Vaim kuulep jo kõik ärä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Vaimnõ pingõ oll’ suur – kõikaig pidi hinnäst hoitma, et purra es saanu. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Vaimo küüdse vahelide? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2342
Vai muistitsõ härä, nii mullõ näus. http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/mpere.htm
Vaimuliste jaos pandas tsäitassikõsõgaq kutjat ja kiislakausikõnõ, luidsaq man, künnel veere pääle palas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai, mälehtät, ku Ljoova Peet’ka läts paastu aigu Irboskahe tšaimajja? http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Vainaimä kõnel tood, ikk esi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vainast oll soldan sõah jo kavva olnu ni tahtsõ ka vaihöl kodo minnä ni küsse kodo, ni lubati ka ajastaegas, akutsuti tagasi ni sõs läts timä minemä, läts tie vierde kõrtsi sisse, ni kõnõli uma asja a kõrtsimies lait kodomineki kõni ärr, et sa jõvva ai ajastaega ärki kävvü, kodo um väega kavvõh, paremb lepü siija poisis, vett ma anna sullõ hüä palga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vai nigu kirot’ mullõ üts tähelepandja raadiokullõja, et kuis ma nii ull õks olõ – kiä sõs Kurõmäe pühän lätten tsuklõman käü, püha läte om õnnõ tuu, mis kraanist juusk pühä vii jaos ehitedü ristimärgiga vanni, nuu tsukõlusmaja säälsaman paar miitret edesi (ja tuusama lätte pääl) omma ülepää tõnõ kotus, pühä lättega olõ-i nuil määnestki pistmist. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
- "Vai nii! http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Vai nii ka üldäs, õt jummal jakko jumala andet. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vai noq veidükese olliq pikembäq kuq lajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vai ollgi tii hindä käsi mängün sääl? http://jaankaplinski.blogspot.fi/2009/05/kultuuri-inflatsiuun.html
Vai oll’ pini uma... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Vai om eski parõmb olla' kivi, tuusama, mille pääl istut, ja hoita' kinni' paigast, kohe tunnõt hinnäst juuriga kuuluvat? http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Vai om mari. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Vai om perearst helistänü, et inemisel om tervüs är lännü halvõmbas. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
“Vai pangui pääd, pan käe!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai piät vette kaema umma varjo ja tuud vett andma tõõsõlõ mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaip om 1,37 miitret lagja ja 21 miitret pikk, tuud istõn ei tii, kõik tull’ pistüjalgu pääl piili takan kuta. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Vaiq ma essü? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Vai riigis. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maia.htm
Vai sa tahat muilõ minnä? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/19.html
Vai sis: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Vai sis ei tii tedä lämmäski ja neelät kipõlt alla. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Vai sis jõud Võromaa söögikraam Võromaalõ lavva pääle väega and’sakat tiid pite: kardok sõit Võromaalt pääliina, et pääliina suurfirma saanu tuu Võromaalõ tagasi Kupõrjanovi pataljoni soldani lavva pääle saata. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Vai sis painutõdi raudtoro hobõsõravva muudu kõvõras ja kerese seest lätsi torootsa puust viipüttü. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vai sis tõtõst Läti piiri veerest. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Vai sis vereproovikõisi võtta: kumb om odavamb ja lihtsämb, kas vitä tuud vannainemist, kellega lätt häste kavva aigu, sinnä tohtri manu vai tege õdõ tsõõri ja saa mitu inemist är kaetus tuu aoga! http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vai sis viidi kuum vesi pangõga tarõ köögist. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vaist kõtt ära kõrbes, tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vaist sa sinna ära külmät, tsirku, nirku? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Va(i)st sa sääl ärä külmät? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Vaist sul kõtt ärä kõrbes? http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=667
Va(i)st sullõ puu pääle satas? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
"Vaist [vahest] ajetas minno takan?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Vai sys Ottigi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Vai syss tull tuul kar’usõl vähämb päivi nädälih karah olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai sõs lahk mõni inemine vanna puukuuri vai küünü ja kink vana lavva hää meelega är. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Vai tandsuklubi. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Vai te arvade viil mõnda inemist siin kimbutada võivat. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Vai te mul õks veel ei saa rehele! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vai tsilliga? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Vai tult saq mullõ mehest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vai tõisõldõ." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Vai tõnõ asi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Vai uibo pääle, saa illos’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vaiva-as midägi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaivajahaina umma vaivajatõbõ vasta hüä, nuu kasusõ madalide, pehmide kotustõ pääl, umma lilla hainakõsõ, sinitse häierme, nuu nakasõ väega varra häitsema, inne kõiki muid haino. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
Vaivaja-hädäst. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1133
Vaivaja sõna. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Vaival olliva silma kinni reevähünü, - sääl toristi jälle:"Ma tõuse! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaivalt kongi naatas sullõ inämb heeringät eelädse aolehe sisse käkmä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Vaivalt külh, et nuu eestläse umma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Vaivalt ol'l latskõnõ uma lausõ lõpõtanu, kui ta siälsamah maalõ sattõ ja katsku ohver ol'lgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vaivalt oll herr uma ütlemise lõpõtanu, kui tukõv palk poolõs katski murdu, ja suur katla täüs kulda, kangõ mürinäga maa sisse vaiju. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vaivalt oll miis kuusistikku arr saanu, kui suur halli karvaline sikk ka mäe otsa sõit, ja suurõ vihaga õkva mehe rõivastõ pääle juusk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vaivalt oll vanamuor uma jutu lõpõtanu, kui tima mõlõmba poja mõtsast kodo tulli, ütel tapõt põdõr, tõõsõl tapõt kahr säläh, mida naa kergelt, ilma tihähämõlda maha panni, niigu olõs naa mandse kerge jänesekese. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vaivalt oll vanamuor uma jutu lõpõtanu, kui timä mõlõmba poja mõtsast kodo tulli, ütel tapõt põdõr, tõõsol tapõt kahr säläh, midä naa kergelt, ilma tihähämõldä maha panni, niigu olõs naa mändse kerge jänesekese. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vaivalt saanu võõras vägimiis makama olla jäänü, kui suur põrrin ja timä hinda liikumine tedä jälle üles virotanu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vaivalt sai nuor jovvumies maakündjä kaatsaseere sisse ar paenus, kui baaba poja ka jälgi pite maakündjä mano tulli ja ütli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vai vastapite, mängun om olnu essütäjä – inemine om väikun vai muido tutvan mõtsanukan tävveste är essünü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Vai viil hullõmb - pandas Horvaatiaga ütte punti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vaiv ommõ vanast saia, vanal ommõ hüä ella. http://www.setomaa.ee/
Vaiv tege vanas, mure muut mullas. http://www.setomaa.ee/
Vai vällämaaladsõq? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Vai õigep om üteldä, et tulliva säändse imeliku sõna ku suvand ja vaikebrauser ja muu säändse, minkast mul om rasse arvo saia. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
Vai õigõmbidõ pidänü nimä Viktori üles ot s ma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Vaiõl', kaua vaiõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaiõl', vaiõl', nika ku lubasi tuvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaiõlus lõppi, ku Wolfgang tetti vallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Vaja kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja kaia, muido myni usus kaq ulli jorro. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja kutsu ynnõ ruttu tuu ülemb, kiä immise tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja meil minnä tõistõ liina jumalat pallõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja minnä ja murrata ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja minnä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja minnä otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja minnä targa poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja minnä tulõ perrä ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja naist võtta, a olõ-õs viil kaatsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja noq keskmätsele ka anda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja olt tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja olõsi minna targa mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja olõsi vahtma naada 9 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vaja osta arq tuu vaese mehekese käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja pujalõ naane arq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja pääle timä kottalõ panti tütrikulõ ehteq, poisilõ kartus (kübar). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja rikast usku kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja siiä üüsest minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja tetä kirst ja panda kirstu ja panda uibohe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja tüüpõhimõtõq om tuu, et tä muut jovvu, midä rakõndõdas timä tömbile otsalõ, joudõs, miä ommaq risti timä kaldpindoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vag%27a
Vaja viiä oinas lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaja ärä loetada 35 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Vajja minna perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vajju sisse, sai kyik poriga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vakanaaseq viskasõq vöid pangi, ega naane viskas vüü, vüüq saavaq kosilasõ sysarõllõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
"Vakarahvast saadõtas lavva mano".) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/10.html
Vaka vannutas, kõvvõr miis liiguta-ai kõrvage'. http://www.setomaa.ee/
Vakili mošee om kuulsast Vakili turust õdago puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Vaktsineeritäs inemiisi , eläjit , tsirkõ ja kallo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaktsiniirmine
Vaktsiniirmine om vaktsiini viimine elolistõ , et tuuga luvvaq kimmüst määntsegi tõvõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vaktsiniirmine
«Vaktsiniirmise aigu haardsõ sõrmõst kinni ja mugu jüri,» seletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Val'1, mis om tett ümbre ker'kitõ, tuu om vägimehe tett. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
“Valagõ, angõ tsäi livvaga kassilõ lakku, syss näet, mis kassilõ saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valat viil mano 4 dl piimä, puistat 3 dl jahhu, näpuotsaga suula kah, sekät häste segi ja omgi tainas valmis. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Vald om mitmõn riigin valitsõmisütsüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Valdo naati tagasi tegemä alatõn 1990. aastagast, ku kolmõ aastaga kestel viidi läbi põh'alik val'tsõmisreform. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Valdur Mikita meelest om tuu, et meil om mõtsa iks küländ hulga alalõ püsünü, avitanu hoita muistitsit tarkuisi, miä omma mujjalpuul kaonu. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Vald ütles, et ei saa midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Valenaisilõ pan’d’ suurõ lavva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valga Liha- ja Konservitüüstüse varustusosakunna tüütäjä Asta Koik ütel ` , et ku viil minevä aasta sügüse istõq inemiseq timä man ja palssiq ikkõn, et näide eläjäq kombinaati vasta võetu, sys parhillaq inämb mitte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
Valga koolin. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Valga liina suurus om 16,54 km². https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valga
Valga liin om põrõhõlladsõ Valga maakunna valitsus- ja majanduskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valga
Valga maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Valga rajuun nimetediq ümbre Valga maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valga_maakund
Valga maakunnast, iispäävä tulõva ja riidi läävä kodo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Valga oll' tühi, vinneläseq olliq Valgast lahkunuq ilma lahingulda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Valgast valgepää esändä, villa-kombalii . http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/20/2-ketra-ketra-vokikene/
Valga vai Põlvaga midägi tegemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Valge Päiv. http://setokunst.ee/seto-kunstide-ateljee/evar-riitsaar/
Valgemad jõeveeres. http://herba.folklore.ee/?menu=haiguse&hid=165
Valgjärve kandi mar’akorjaja Aigro Ilse (65) Kooli küläst kõnõl’, et säälkandin olõki-i häid mar’amõtsu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Valgjärve telemast jäi Vinne väel är võtmada teno toolõ, et kats nuurt miist, Hassi Maanus ja Manglusõ Gunnar, märkse vällä väiku, a mõosa kavalusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Valgjärve vallavanõmb Kõivu Kaido tiid kõnõlda, et säälkandin jäivä iks mitmõ talo seo talv küünüst ilma. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
15.30–16 Valgu Heiki. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Valgus om elektromagnetilinõ kirgämine , miä om inemisele silmäga nätäq , tuu tähendäs, et timä lainõpikkus om 380–750 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valgus
Valgust henge (A.Ilves) 6. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Valgust henge / muusika ja sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Valgustusaig (prantsusõ keelen siècle des lumières , s'aksa keelen Zeitalter der Aufklärung , inglüse keelen Age of Enlightenment , vinne keelen Просвещение ) oll' aig 18. aastagasaa Õuruupan , ku usk kerkohe ja saisuisihe kahasi ja inämb naati väärtüstämä ratsionaalsõt mõtlõmist, demokraatiat , inemiseõiguisi ja tiidüst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valgustusaig
Valgustusao mõol naati oppama luudustiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Valgustusao nimi om perit Voltaire 'ilt ja Herderi Johann Gottfriedilt nink sai esiqeränis tunnõtus Kanti Immanueli artikliga "Miä om valgustus?" https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valgustusaig
Valgust uur füüsiga haro, midä kutsutas valgusõoppusõs vai optikas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valgus
Valgusõoppus vai optiga om füüsiga haro, miä uur valgust ja timä umahuisi, muuhulgan tuud, kuis nää mateeriäga ütsütte mõotasõq ja kuismuudu ehitäq riisto, miä valgust tarvitasõq (nt. lasõr ) vai ärq tundvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valgus%C3%B5oppus
Valgõ hobõnõ vainul, kõtt konnõ täüs? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
"Valgõ hopõn' läts," tõõnõ kuningas ütel', et verrev hopõn läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ hopõn, istus säläh nigu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ härg ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ jalgrät’iq ol’liq perrel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ kala ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ kana ollõv parõmba. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Valgõ katsakiräga rohilinõ lipp valiti lipukonkursi pall'odõ kavandidõ hulgast võrokõisi lipus 2013. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Valgõ kepp, s'oo perrä või üle ilma sõgõhit ärq tundaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5g%C3%B5hus
Valgõ kikas orrõ pääl, musta' sooligo' orrõ all ripakille? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=655
Valgõ kivi aida all? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Valgõ kivi aida all, neli pitskid otsan? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Valgõ kivi aida all, neli tikku pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Valgõ om ka rahvarõiva hammõ värm . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Valgõ om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus , miä stimuliir kõiki kolmõ tüüpi valgustundlikkõ rakkõ ( kolvikõisi ) inämbvähämb ütepall'o nink miä om väega herre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valg%C3%B5
Valgõq villa anti, et mõs mustas tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ risti man tul'1 vanamiis kuninga mano, häälits pääd pite ja kõnõl' kõrva sisse: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Valgõ rätt päähä, päävöö ja linik, nigu vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ rõivakõnõ oll pääle heidet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõst ol'l arq kaonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ susi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Valgõsuu, kuivõmb ja kailuvarsi täüs - Verrevsuu . http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Valgõtsirk jalq midägi es ütle toolõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõtsirk ol’l tälle nimes pantu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valgõ vari, kirriv kari, must krantskaalaga kar'amiis? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Valgõ vari, kirriv kari, tark kar'akaitsja? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Valgõ varik, kirriv kari, kar'ats pütin, kaas pääl? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Valgõvinne Vabariik ( valgõvinne keelen Рэспубліка Беларусь , vinne keelen Республика Беларусь ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valg%C3%B5vinne
Valgõ väli, kirriv kari, must kar'akaitsja? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kerik_(hoon%C3%B5q)
Valgõ värm tähendäs võrokõsõ puhast ja ausat henge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Vali Mikul’ tälle viina pudelist, poolõ pudelit arqki vali maalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valik Kauksi Ülle luulõtuisi ja laulõ autori esitüsõh. http://setokunst.ee/valjaanded/
Valik seto-võrokiilsit laulõ. http://setokunst.ee/valjaanded/
Valimiseq olliq 1917 . aastaganiq sõski saisusliguq: peremiheq valisivaq kats, sulatsõq üte kolmandaosa volikogost. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Valimiskarussell’ kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Valimisõq võit' Ungari Demokraatlik Foorum, miä nõud' samm-sammolist üleminekit kapitalismilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vali noorik tsia tsagimõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vali nuilõ kaq kuuma vett pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vali olliq sa_ks vasta võtma: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/31.html
Valiq tuud samma vormi pite vahtsõst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valiq üte paa tävve kiibä vett ja tõõsõ paa tävve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valisimi õkva Piusa külästüskeskusõlõ vahtsõt juhatajat, sai Hani Raina, nuur inemine Meremäe vallast. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Vali sis noide seest üte kivigo ja viskas tuu üles, sis haardõh tuu ao seeh, ku kivik üleväh, maast kattõ kivikest kõrraga ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo noide katõ maast võõdõdo kivigo mano pekko, nii õt hüä käe pekko saa kolm kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Vali sis noide seest üte kivigo ja viskas tuu ülest. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Valisi sõs Soomõn neli sobivampa pakmist vällä ja sõidi üte urbõkuu hummugu Helsingist vällä noid üle kaema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Valitsus piät iks Vinnemaaga midägi kokko lepmä, tulõ-iq sõast midägi vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Valitsõja oll kõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valitsõmisütsüs om säädüse ja tõisi õigusaktega kimmäs määrät staatusõ, nime ja piirega ütsüs, miä põhinõs valitsõmisjaotusõl ja mink territooriumi ulatusõn teostadas riiklikku vai umaval'tsuslikku valitsõmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valits%C3%B5mis%C3%BCts%C3%BCs
Valka mineja ütelnu, et mul ei ole sulle midägi anda, aga tule Valka üten, sis ma osta sulle saapa ja mütsi. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Valkna tett ja jäl tuustsamast kandist. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Vallaammõtnik helistäs mullõ, ma käü kaemah: noh, ei olõ kiipi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Valla bussijuht tund’ peräkõrd är. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Valla ja maakunna piät kuuntüüd tegemä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
9–13 Vallalõ joonistamisõ ja meisterdämise tüütarõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
Vallalõ saadi tuust kunstist nii, et panti nuu kolm munna rattarummu sisse ja lüüdi mõlõmbalt puult pihelgatsõ pulga ette ja sõs visati ratas tullõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Vallalõ sotsiaaltoetusõ saajit külh mano vaia olõ-i. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Vallamajah kaq ülti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vallan võissi kah olla üts inemine, kes tiid vanamemmekesele umakandi jahimehe numbri anda. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Valla om Eimtali muusjumi usse, nätä saap tantsjit ja kullelde pillimängu. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Valla om keeletare, jututare, luumistare, pillitare, söögitare ja tüütare. http://sakala.postimees.ee/2196861/print/mulgi-uudise
Valla om kirotet ka kultuuriperändüse luumise tähendüs ni laembalt kultuuriperändüse-poliitiga võrokõisi kogokunna suidsusannakombestigu näütel. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Vallaq püssüväq Eestin 1950 . aastaganiq, ku säeti sisse nõvvokogolik val'tsõmiskõrd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
Valla sotsiaaltüütäjä oll’ löüdnü tä sängü iist põrmandu päält. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Vallast anti tunnistus kaq, kui suurõ kahjo om saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valla tetti Eesti vaimsõ kultuuriperändi kodoleht Tõõsõpäävä, märdikuu 16 pääväl tetti vallalõ Eesti vaimsõ kultuuriperändi kodoleht, kost saa kaija teedüst, määndse mõistmisõ ja tiidmisõ omma Eestimaal prõllatsõl aol üte vai tõsõ kandi inemisi jaos tähtsä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Vallavanõmb Needo Ülo ütel’, et om vaia mõisan toimõta. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Vallavanõmb Roobi Katrin ütel’, et piirkunna ärtsurkmist ei massa kinni 40 000–50 000 euroga aastan, midä vald kaibja käest saasi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vallavanõmb om hää projektikirotaja, timä aja noid asju. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Vallavanõmb om ka tiatrimiis. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Vallavanõmb om kuldnõ miis! http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
«Vallavanõmb pidä kah tsiko ja ütel’, et näet, tedä kah puri.» http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Vallavanõp ja sootska’ nõstva’ seto lipu, lauldas seto hümni. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Vallavanõp tervtäs Setomaa ülebsootskat. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Valli Hilli (79) ja Neissaarõ Maie (73) omma elänü üte aasta Piigastõ pansionaadin. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vallutuisi ja assimiliirmisega naas' Rooma riik dominiirmä Õdagu- Õuruupat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Rooma
Valmi omma' kül', õnõ vaia viil värmi57, minga vereväst saasi tetä. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Valmis külvimassinal, mille talu põllutüütütrik ristse ökomaadis, puistas kygõpääst üts` puul` rapsikoogipuru tuulõga nellä virkse keskkottilõ mahaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Valmis mis valmis kunigatüdär, võtta ega jättä! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Valmis nakkas saama kolmanda Uma Pido DVD! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=74&Itemid=92
Valmis ollgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valmis om saad “ABC kiräoppus”, kos kõrvuisi klassikide ja elävide kiränikõ luudugaq om ärq trükit hulga parhillatside võro keeli kirotavide koolilatsi töid. http://wi.ee/voro/
Valmis saiva ka kats Uma Pido noodivihku – «Lauluvihk iloliidsilõ latsilõ» ja «Lauluvihk naaruliidsilõ naisilõ ja nakkajilõ miihile». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
“Valmistaq süük jaq inne annaq mullõ süvväq, syss suq jauh lõpõi vakast jaq õõli kaq anomast otsa ei saaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valneri Kadri julgustas pilliumanikkõ umma pilli üten võtma ja kon pillihellü kuulda, sääl üten mängmä. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Valneri Kadri ütel’, et festivaali vallategemises valiti lõõdsameistri Teppo Augusti kodotalo selle, et Võromaa rahvuspilli lõõtsa viilgi inämb vällä näüdädä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Valper, L. Ütsiku tähe valgus: http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
16–16.30 Valpri Valdo. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Valu Vana-Irboska tii veereh om Utsja järv, mia' om Ungavitsa oroh ja kaldidõ pääle om tekkünü' külä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Valu vyyra külä meheq tõivaq mullõ pühäpäävä tuu huunõ vooriga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valvur Vasja oll’ mi man mastin, a vasta hummukut läts’ alla. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Valõtas *3 vett ka viil *4 krae vahelõ, lastas läbi torosidõ *5 alla. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/281.html
- “Valõtat! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valõti jalq vahtsõst tuud samma vormi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Valõ ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Val’gjärvel ja Põlva Muusigakoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Val’mahut’, karas’ hobõsõlõ sälgä, kannõl kätte, minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Van Beethoveni Ludwig (Ludwig van Beethoven, 1770-1827) oll' s'aksa viiesepp ja klavõrimängjä , üts Viini klassikist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Beethoveni_Ludwig
Van Goghi Vincent Willem (Vincent Willem van Gogh, 1853-1890) oll' hollandi peräimpressionistlik kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Goghi_Vincent
Vana' naase' lauli' õnnõ paabapraasnika aigu. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Vana Ambo näkk essä kaq inne kuulmist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana Birkental olli sääl, ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vana Eglit oll` olnuq eluaig suur hobõstõsõbõr, hobõstõ peräst tä mõtsamehest põllumeheski nakas`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Vana-Egüptüse aoluku loetas 3150. aastagast i.m.a., ku Alamb- ja Ülemb-Egüptüs lätsiq üte vaarao võimo ala, nink tuu kest' kolm aastagatuhandat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Vana-Egüptüs oll' muistinõ tsivilisats'uun Põh'a- Afriga hummogujaon Niilusõ jõõ alambjoosul, sääl, kon s'oo ilma aigo om Egüptüse riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Eg%C3%BCpt%C3%BCs
Vana Hindrik! http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Vana Jüri, tulõ üles! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vana Kandle" edimädsen köüten (ilmunu 1886) olliq Põlva kihlkunnast kor'at lauluq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vana-Kreeka 4.-5. aastagasaa (i.m.a.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Vana-Kreeka kultuur omm kõvva mõotanu kiili , poliitikat , kooliharidust, filosoofiat , tiidüst ja kunsti , muuhulgan andnu toukõ renessansi tekkümises Õdagu-Õuruupan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Kreeka
Vana-Kreeka kultuur pand' alossõ õdagumaitsõlõ tsivilisats'oonilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Kreeka
Vana-Kreeka vai Antiik-Kreeka vai Muistidsõ-Kreeka all mõtõldas aigo Kreeka aoluun, miä kest' umbõs aastagast 1100 i.m.a. kuni aastagani 146 i.m.a., ku ruumlasõq vallutivaq Kreeka pääle Korintosõ tapõlust . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Kreeka
Vana Liiso katte säälsaman ärä, sest et ka muu matuselise kõrdsist välja olliva tulnu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Vana Marhva om kuulmisel, oihk ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana-Mügrä om syski parõmban saisun, ku mõnigi muu - tiidmine tuust, kuis olõma piät, andas tan põlvõst põlvõ edesi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Vana-Mügrä talu piiri pääl Kivivõrõtõn oll` innembi tii veeren Tartumaa piirisilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Vana Oga ol'l tulnuq, suurrätikene pääl, viisokõsõq jalah, ütelnüq, et mingui kohegiq hainalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana Paali õks ütel, et nii jätt Issä rahvast üle aastaka, kuis me jätä eläjit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana-Puhh oll lännü järvejumala ja Vana-Kivi mõrda tühendämä, ummõtõ oll sadanu utraauda. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Vana Pulga kvantitatiivsõ nihilismi põhimõtõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Vana Pühä-Maa’ra kojo keskpaigakõnõ omgi tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana-Rooma oll' tsivilisats'uun , miä kasvi vällä väikost põlluharijidõ kogokunnast Apenniini puulsaarõl 10. aastagasaal i.m.a. Tuust sai aoluu üts suurõmbit ilmariike, mink maaq olliq ümbre Vaihõmere . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vana-Rooma
Vana-Rooma vallut' Doonaust õdagu poolõ jääväq maaq ärq aastagidõ 35 ja 9 i.m.a. vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vana Räppo ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
Vana Semmeni varutu tõrvassõ lätsi praginal palama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Vana Udras kaes, et provva kutsõ umma tuppa ja et no om asi kyik kõrrah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana Ungari põhisäädüs panti jälq massma ja Franz Joseph I krooniti Ungari kuningas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vana Uspen’ja käük’iiq muido, ku Maar’japäävä ja ku Taeluvva vai Paal’tsuva t’s`ässona mano mindäss vihma pallõma, syss võõdass Uspen’ja üt’eh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana Utra Jaan oll siih veereh kõ kan’gimb mees. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana-Vigala Tehniga- ja Teenindüskoolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Vana Võromaa Vana Võromaa on piirkond, kus räägitakse võro kiilt . http://www.wi.ee/annameedasi/?page_id=14
Vana Võromaa arõnguprogrammi vällämärkmist alostiva Vana Võromaa umavalitsuse, maavalitsuse ja Võro Instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vana Võromaa inemisile ommaq mano arvaduq võro keele kõnõlõjaq suurõmbin Eesti liinun. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Vana Võromaa kihlkunna hoitva tõõnõkõrd väega umaette. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Vana Võromaa kotussõnimmi uurja Saarõ Evar selet’, et parhilla om ütsjago nimmist võlssi kirja pant, hulga asjo om köüdet võlss küläga ja om muidki häti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vana Võromaa ku kotus esi, võromaa vana rahvalaul, võro kiil, lõõtsamängmine, savusannaga köüdet tiidminõ, sõira tegemine, liha savvutamine sannan, seenen käümine ja siini süüminõ, kuuritsaga kallo püüdmine, lastukorve kudaminõ, Võromaa matusekombõ ja rahvameditsiin Võromaal. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Vana Võromaa kultuuriprogramm, Mooste vald, Võro instituut, Võro Selts VKKF. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Vana Võromaa muusiga om kirriv – plaadi pääle om kokko kor’at üle tosina pilliluu ja laulu täämbädse ao muusikidõ käest: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vana Võromaa muusikidõ kuuntüü Ku võrokõisi tsõõriklavva kõrraldaja kutsva vana Võromaa tegosampa rahvast kokko märgotama, kuis inämb kultuurilist kuuntüüd tetä, sõs muusigainemise omma tuud joba tennü: tsõõriklavva aos sai valmis ütinõ lasõrtsõõr «Vana Võromaa helü 2011». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vana Võromaa om kultuurilidsõlt üts kant, seo om ka suurõmb maa-ala ku üts maakund. http://www.kaasamine.ee/uudised/68-vana-voromaa-hoit-inamb-utte
Vana Võromaa om üts võimalus siih elämist toeta, tetä kotust huvitavambas. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
Vana Võromaa päält om kõgõ inämb sõnomit kokko sadanuidõ hainaküüne kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Vana Võromaa pühhist paigust om raamatuhe valit Pühäjõgi, Taivaskoda, mitmõ ristipuu ja ristimõtsa, Harglõ ohvripetäi, Vahtsõliina liinamägi, kapõl’ ja kerik, Vahtsõliina tammõtsõõr ja Ilmamägi, Pääväpüürdmisemägi, Plaani, Rõugõ ja Urvastõ kerik, Sabe Augusti mälehtämise kivi Võhandu jõõ veeren ja Tammõ-Lauri tamm. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vana Võromaa sannakaupu edimene suurõmb vällänäütämine oll 2014. aastaga lehekuu 1 pääväl Talnan Vabaõhumuuseumin sannapääväl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Vana-Võromaa savvusannu kuuntüükogo kõrraldas egäsügüsese savvusannapäävä tinavaasta 26. mardikuu pääväl (26.11.) http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Vana-Võromaa suidsusannakombõ omma UNESCO üleilma tähtsä kultuuripärandüse nimekirän! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Vana Võromaa söögivõrk, käsitüütegijide kuuntüü, ehitüskunst vanno tarkuisi perrä ja ettevõtmisõ kogokunna abiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Vana Võromaa üte suurõmba talo, Jaagumäe talo peremehel Timmi Mardil (66) om parhilla kipõ aig: rekordsaagi koristaminõ nakkas är saama ja 3. märdikuu pääväl tege tä Võro liinan vallalõ vahtsõ Võromaa söögikeskusõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Vana Võrumaa egä kihlkund om ummamuudu põnnõv. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vana aasta perämäidsil päivil tull’ tsiakari eski Sõmmõrpalu tammõparki tuhn’ma – sääl om häste hulga tammõtõhvõ. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Vanaaig om aoluumõistõq , miä võeti tarvitusõlõ renessansiaol : vanasaos nimitedi Rooma riigi aigo ja aigo pääle tuud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vanaaig
Vanaajamaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Vanaajamaja kuts õkva parhilla opma palkmaja ragomist ja maakivvest müürü tegemist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vanaajamaja meistre talitase just seo mõttõviie ja kohalige kombidõ perrä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Vana ao inemiisi keelepruukminõ om olnu väega pall’u täpsemb. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Vanaaolidseq mänguas`aq ja näide valmistamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Vanaaolinõ kivi Se 1930 (V. Ruusamägi) 2Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=298
Vanaao sannu pildi ja filmijupi omma peri Eesti Rahva Muuseumist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Vana ao välläkaibmiisi perrä olliq kõgõ vanõmbaq inemiisi elopaigaq Latgalen Lubana, Dviete ja Suurõ-Lutsi ( Liela Ludza ) järve veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
Vana baabakono kõhvahut pääd ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana baabakõnõ kolkõ kull kõvastõ ussõ pääle ja püüdse poigõ herändä, et naa ussõ tabast vallalõ teessi, võõrast tarõst vällä, mujalõ magama lasõssi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vana baabakõnõ kolkõ küll kõvastõ ussõ pääle ja püüdse poigõ herändä, et naa ussõ tabast vallalõ teessi, võõrast tarõst vällä, mujalõ magama lasõssi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana baabakõnõ küsse: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanaeit lännü sõimatõn kambrõdõ ja visanu koikudõ pikäle. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Vana elotundminõ ja latsõiä oppusõ aviti minno siski kõgõ rassõmbast üle saia, ku lähembide inemiisi ärsaatminõ hindäle kätte tull’. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Vanaema murd kolme kadaja küljest 9 ossa, keetatas ummussin ära; mõstas selle veega last ja andas peo päält kolm kõrda latsele juvva ja üteldas "silma sitta, nõna mutta, hamba ahju otsa külge". http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Vanaemä oll ka all Lutsuoja veereh nännu', et poiskõnõ juusk jõe viirt pite ja kaonu' är' silmi all, õkva enämp ei olõ' ollu'. http://www.kalapeedia.ee/parimus-lutsuoja.html
Vanaesä aigu na olluva Kaldil korterin, Aruanni vanajõe suud kajunuva. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Vanaesäkene, arq viiä muilõ mailõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesäkene, kuis ma no ikõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesäkene, maja om meil illos ellä, süvvä, juvva om meil ka kõikõ vinald 69 , a mii esä olõ-i joht 70 sääne ku muil. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
"Vanaesäkene, meil om ka sääne sama elo ni esä ku siihki egälütel." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanaesä kuuli ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vanaesä kõnõl’ näile juttu, kon vanapakan tytrigulõ sanna man kolli tege. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Vanaesäl olli väega paljo, kuulut vällä, möi är - ma ei mäleta, mitu peret. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Vanaesäl ol üts rauane kepp, ku na sai kaiba juba tükk aigu, ol vanaesä koputanu kepiga ja lagi juba ol kumisenu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanaesä müristämise aigu Vanaesä käve [käis väega kõvastõ, niigu tarõ sainaki värisi, ja kõik eläjä ussaija [õue] pääl pistü pilli [püsti kargasid]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=520&action=print
Vanaesä olevat uneh nännu, koh tu keldre om ja mis sääl seeh om, ta olevat vesi- ja kuivaoja vahel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanaesä oll kaenu, et soo joht õigõ asi võinu-us olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesä oll’ puutüümiis. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Vanaesä ol ütelnu: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanaesä ragi maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
- “Vana esä, sa joht mullõ suurõbat kurja es tiiq, ku võt’i ma myytmala rükä põimta ja kokko kanda ja hak’ki pandaq in’ne päävä minek’it. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesäst Vidrikust, väikust kõbusast nal’asoonõga mehekesest, nä kah pall’o es tiiä. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Vanaesä, timä tul’l hot’ süüdävä päävä ka üles, pan’d kün’d´le palama ja kumar’d. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesä tulinõuq viil ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaesä võtt keskmädse tütretütre üskä, pett ja küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanaesä võtt kõigõ noorõmba ja ullimba 64 tütretütre üskä, vei 65 vällä, meelüt 66 ja küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
"Vanaesä võtt mu ka üskä, vei vällä, meelüt minno ja nõudsõ kõik, ja ma seledi tälle ka kõik ar, kos mii elä, kuis mii elä ja määnes mii esä om." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanaesä võtt vanõmba tütretütre üskä 61 , läts vällä, pett 62 ja küsse: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanaesä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana hahk torn, palgõst tett, suuri sepänakluga kokko lüüd, puhas vinne tüü - taa herätäs nostalgiat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Vanahalb oll' ütelnöq, et säält ah'ost sai leevä, koh riste es olõq ei leevä pääl, ei ka ah'osuu pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Vana hall mehekene küntäs hummokult varra käega taiva poolõ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=168
Vanahalv ai hobõsõ silla pääle, hõigas': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalval oll hussi tagakihä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalva naase pan’d’ kärnätse hobõsõ hanna külge, las’k ilma pite videlemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv hõigas silla pääl kuningapojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv jalki: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv jalq küsüs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv juusk [jooksis] järve. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanahalv ka kuningapoja ristkabloniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv kan'd', kan'd' rahha, ei saaq kaokõnõ tävvet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv kaq kuningapoja põlviniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv kuningapoiga kaq ristkabloniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv kut's' kuningapoja silla alt vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv lei kuningapojalõ, kaq ristkabloniq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv lei kuningapoja põlviniq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv oll lännü teed pite. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanahalv on Jumala sülest saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv pand jalga. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanahalv pand kaala. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanahalv rõõmust: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv saat’ tuu poja kaq üteh sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv sõit' tõllah üle silla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv tahetai üldäq, syss üldäs papo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vanahalv tulõ kodo, kaes, suga võet arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv, vaike jää q ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/peko2/peko_3.html
Vanahalv ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv ütel Jumalalõ, et vot, sino laadonat pandas kerkoh arq käest, a mino suits om ausamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanahalv üt’el’ tütär’lasõlõ, et mõsõq mullõ ar mustaq villaq valgõss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana hää ja lihtsä as’a tüütäse häste, om Reva Krista kimmäs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
13.- 19.00 Vanaimmi käsitüüoppus põlvõst-põlvõ Kirävüüh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Vanaimä elli Jõksi järve lähkün Polla talon, tuu jääs Kanepi ja Otepää vaihõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vanaimä es mõistaki kiräkiilt, timä tull` vanaesäga Lüllemäe-kanti Setomaalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Vanaimäga kõnõli iks võru kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Vanaimä ka selet’, et üt’evaihtõ olnuq näl’g rahval väegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimäkene! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, Kuigi mu kodo om üle piiri. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene, inäp muida ma saie ilolinõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene jalki us'k ka' umma kar'usõkõist ja kuts tarrõ süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimäkene, jänes nakas mul kivil k´aumahe. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, jänes tege sul jargo jaohkõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
"Vanaimäkene, kas üümajja ka' võõdas?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"Vanaimäkene, kas üüses ka võtat?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"Vanaimäkene, kas üüses ka võõdas 58 ?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Vanaimäkene, kitsõ-ks nakas mul veskile viirmä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, kitsõ-ks tege sul kinä jaohkõsõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, kiä nakas sul kivil k´aumahe? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, kiä nakas sul veskilõ viirmä? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, kodo-ks jäie mi kahi katõgese. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene, kohe jäie su vanaesäkene? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
“Vanaimäkene, kos sa läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimäkene kullõl ja küt't ka sanna rebäsele ja' nakas' timmä vihtma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimäkene, kuna tulõ tuu õdagukõnõ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, mar´aaiah sa minno maatõlli. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene, minno-ks jovva-as sa kuigi meeltellä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
"Vanaimäkene, minnu kutsute tarõ otsa ristjatsile, kas lasõt minnu?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimäkene, mullani ma umma koto meeleh piä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
"Vanaimäkene, murõhtagu-i27 midägi, tõõsõ' jäi' mõtsa, vette soputama-loputama, hal'ast hainakõist haardma." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimäkene, tsibirinda ma olli tsillokõnõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene, tsiristelli sääl suvõtirgukõsõ. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkene, vanaesä mul liiva linnäs. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_21_laul.php
Vanaimäkene, Õka jovaa-as sa minno uintõlla. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Vanaimäkesel jalki ol'l väega hüä miil uma kar'usõkõsõ pääle ja' tõi tälle paremba' palakõsõ süvvä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimäkesel ol'l hüä miil ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vanaimä kodo om mu tädipoja uma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
“Vanaimä, kohe hing jääs?”) Hing pandas jalq tõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vanaimä, kos läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vanaimä, kos sa läät?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä käs’k jalq ulli kaq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä käs’k’ timmä kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä käs’k’ timmä kaq süümä, tuud ulli, a näq lätsiq iih minemä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä kõnõl', et ma naksi sääl sannan joba käümä, ku ma es olõ viil aastanõgi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vanaimä kõnõl' tuud kah, et ütskõrd üts liinaprovva tull' maalõ uma mehe sünnüpäivä pidämä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vanaimä kõnõl’, et ma naksi sääl sannan joba käymä, ku ma es olõ viil aastanõgi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Vanaimä kõnõl’ tuud kah, et ytskõrd yts liinaprovva tull’ maalõ uma mehe synnypäivä pidämä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Vanaimä mõsk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä naanuq tül’lü, et siih koolõt näl’gä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä oll kuulnu, kui too mees olli küsünü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vanaimä oll lautsih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä oll ülnü, et angui timahaava Ilja nailõ midägi, ku tulõvaq jal otsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä oll’ aigsahe vällä valinu uma koolurõiva ja valmist’ minnogi ette pääväs, ku tedä inämb ei olõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Vanaimä oll’ asunigukõsõ Martso-tädile sahvri riiuli pääle valmist pandnu – no õt kostist üteh anda – illos väigokõnõ pudelakõnõ oll’. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Vanaimä om kõiki opanu lugõma, avitanu koolitüüd tetä, üllätüs-taskuraha pangakontolõ tekütänü, toonu meile maitsvit purgisüüke ja tsäihaino, kõlistanu inne tähtsit kontrolltöid ja eksämme. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vanaimä poolõ kos’t’mine läts otsa, a ku saq muijalõ tult takah, miq sinno ellogiq jätäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä sai jaolõ ja küüsse õkvalt, õt mis sa siih tiit… http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Vana imä toonu liudõga lavva pääle, poja mudku tühendännüvä õnnõ, nigu luvvaga pühknüvvä puhtas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vanaimä tulõ sisse ja küsüs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Vanaimä tõi verevä 74 poolõga' ubina umast kirstust, an'd umalõ minijäle kätte, pan'd nõnaräti sisse. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Vanaimä-vanaesä es kõnela eesti kiilt häste, võro ja saksa sõnno ja vorme tulli iks sisse. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010_05_01_archive.html
- Vanaimä väega pahasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaimä ütel, et ma [vanaema] lüvvä es saa, ta olli väega virk. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vana imä ütelnu, et mul om ka kats poiga, omma õigõ hää kõvakese. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vanaimä ütles: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Vanainemine saa sis kõik riista säält saisma jättä,» kõnõl’ võidutüüst robotihuvilinõ 7. klassi poiss Tootsi Johann-Kristjan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vanainemise esi ei julgu seod asja küsümä tulla, piät iks olõma perämäne hädä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vana inemise kinnitäva seda asja sündinus lugus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Vana inemise ?ks ?tlese: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vana inemise lugesiva luumile sõnno. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Vanainemise õks ytli, et sann om vaesidõ inemiisi tohtri. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Vana inemise õks ütlese: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Vanaisa seleti, et tuul toonu katusse kaige kellaga ärä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vana ja haigõ inemise tahtva iks uman koton ellä? http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vana juuda es ole tohtnu inämb uma liina poole kaiaki, et soe tuleva ja murrava ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Vanajuuda saajad Vastsõliina vallah Jäädasküläh oli vanast ollu üts poiss, kiä olli alati järmolid [lõõtspilli] mängnu ja puulpäävä õdagu olli täle alati tuu peris mäng. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vanajuudas nakanu takan ajama, ei ole enne perile saanu, ku Hispaania piiri pääl. http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Vanajuudas olnu' tiijuht. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanajuudas om vii kivi pääl är tsurkno. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Vanajuudas pagosi mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanajuudas säält jo uppunu inemine tul’l üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana kallendri perrä oll' tuu 25. rehekuu pääväl 1917. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/7._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
Vana kana salits´ ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vana kannõl (lauluq), 2. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vana kass, kes kavval pag. 397 elläi olli, - karas kõige kübäraga, rõvvähten, veest varsa sälga "kurnäuhh!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- Vanakene üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vana kerik ol’l Litva tapõlusõ aigu ar laotõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanake üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vana kirst ollu, siane naste riide kirst põllu nuka man. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Vana kombe järgi saave kaugembele rännänu mulgi kokku suvistepühäde lauba, et sis ütenkuun kodukandin ümmer kaia ja pidu pidäde. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Vana kuningas sai väega kurvas ja oll väega suurõh murrõh uma tütre peräst, ta ei tiidnü üttegi abinõud kah, kuis umma tütärd är pästa hirmsa nõia käest, eski sõaväega ei julgonu ta nõia vasta sõdima minnä, ta tiidse, et sõavägi üldse nõia ligige ei päse ja nõia sõavägi ta sõaväe viimse mehene är olõs hukanu. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Vana kuningas võt’t timä pojast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana kunst kõlba-ai kohegi ja muusõumiq ommaq surnuaiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Vanakuradile es miildö, et sääl kerik om ja pallö rahvast sääl õndsast saava' ja tuuperäst teivä' nä' sinnä õigõ meheste orga ja mäki. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Vanakurat elli kaq kuningaga üteh tarõh, tõõsõh otsah, nigu lellärahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakurat ja sepp jäiq katõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakurat kan´d kaadsaseere tävve kivve tserkva kottalõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Vanakurat küsüs pillimängjä käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakurat sais lauda ussõ pääl ja ei lasõ tsika lauta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri inämb es taha viitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri juus’k’ piigli ette kaema, et om iihkäüjä üts a jako ka es saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri kor’as kasti rõivast täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri las'k' näq arq sääntsist eläjist, marupinest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri läts Jumala riistaga niitmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri paksõ hüvvi hobõsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri pandse jala pääle ja vinüt [venitas]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vanakuri sandi säläh, sandi türä keeba otsas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=870
Vanakuri tek’k karja, Jummal tekk lautu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri vaeldama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri vei arq mere saari nuuq latsõkõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri vii kõgõ är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanakuri ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri ütel pujalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanakuri ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana kuuga saa hätist vallalõ – täiest, kõõmast, luuhalust. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Vana kuuga tulli viha tetä, ku noore kuuga, sis nakas sälg sügelema. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
"Vanakuu kuju aig, rii rõnga ratta aig." http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Vana kuu lagovas arq niq om vastanõ asõmõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana kuu om pehme aig . http://www.folklore.ee/~aado/maailm/kova.htm
Vanakõsõ iks kitvä, et vallan sääne teenüs om. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vanakõsõ tahtva iks koton ellä Valli Hilli (kural) ja Neissaarõ Maie tegevä umma ello pansionaadin huvitavambas: käävä jalotaman, kullõsõ raadiot ja kaesõ telekat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vanal Räppol oll kolm last. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=4
Vanal Saar`dõl ol`l` kolm poiga, noist ol`l` kõgõ vanõmb, Saar`dõ Viidriks kuzutav, kõvastõ ärr koolitõt, ol`l` täl kõik keele’, kirä’ selge’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal Võromaal ja Setomaal om õigõ mitmit turistikotussit, kon pakutas vällä savvusannan käümist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/turismisaunad
Vanal-Võromaal kolmandat kõrda välläantava Hindätiidmise avvuhinna saajit kiteti imäkeelepääväl (14.03) Mamastõ Latsiaia ja Kooli saalin. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Vanal Võromaal olõ-i sändsit oppajit üttegi. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Vanal Võromaal om luutust esieräliidsi kimalaisi löüdä. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Vanal Võromaal omma täämbä kultuuripiiri, mitte administratiivpiiri. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Vanal Võromaal om väega häid mõttit, millega kimmähe tasos edesi minnä, näütüses söögivõrgu alal. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Vanal Võromaal peetäs kodoeläjit inämb ku muial Eestin Vaikmetsa Ive ja timä armsa maalehm Leeni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vanal Võromaal tetti savvusanna vallalõ Pildi pääl: http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Vanal Võromaal tähystedäs är Kanepi, Urvastõ, Karula, Harglõ, Rõugõ, Vahtsõliina, Põlva ja Räpinä kihlkunna piiri. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3309&op=lugu
Vanal aal sõitnu üts herr oma kutsariga suurt tiid müüda. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/99.html
Vanal aastal tull’ näid jahiseltsi näütüses õnnõ Ruusmäe kandist nelä maaumanigu käest. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Vanal aiga elli esä, tuol oll 7 poiga, nu olli targa, a katsas poig oll turak. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanalaiga oli Vahtsõlijna puol mõnõ väega rikka perremehe, kelle ol`l` jo kõrd kätte ärr saanu, ol`l` näile mõisast suurõ maa kätte antu ni olõ õs suurõmbat prrjust ka näil, tijä äi, kuis nimä oli nii säksa ieh ka auu sisse ärr saanu, et nöil rikahe ellä, a muu rahva oli keik mudo vaesõ, olõ õs midägi süvvä, sõglaga iks võeti leiba ahost vällä, muidu püsü üs võtta, ol`l` tõnõ sõklist ni vieraloz küzet. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanalaiga oll Rõugu kihkunnah, nimelt Kasaritsa mõisa sooh, üts õigõ rikas talomies, kellel üts ainus lats - tütar ja varaperija oll. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Vanal aigo oll tuu raha kuld ja hõpõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanalaigo oll üts noorik, tuod kannaha as mies es pere, ni kiäki es kõik tedä vihksi ni ütskõrra läts timä järve vierde rõivit mõskma ni ikk sääl põhatuhe, ni tull mies mano ni küsse, miä sa ikkõt, ni timä üttel, et milles ma nu ikõ õi, minno kannaha ai kiäki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal aigo segi eletigi halvuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanalaigu elli kaz`perremiest kõrvuti, ütel läz`kõik asi kõrda, miä õnnõ tekk, kasvi täl kari ni sigisi vili, kõgõ iks sai rikambas viel, olõ õs mändsestgi asäst puudus, tõsõl oli ka nuosama’ maaä nurmõ’ a tuo saa as kuigi uma eloga kõrda, kül mies võit`tetä, miä võid sa, midägi tuost, iks kõngahtu viel inämb kokko, murõht mies külh, mia nii perakõrra saa, a’ tiijä äs kostgi nõvvo ozzi, püsüüs timä inäb üösegi asemäl paigal. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanalaigu oli nuo kalda kiik lakõ ollnu, sis oll kül õigõ jälle sääl perve pitteh kävvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal aigu oll esäl kolm poiga, noid oll kats tarka a üts oll turak, ni ku esä naas ärr kuolma, sõs timä opas pujõlõ, et kääge mullõ kääpä pääle vahtma, egaüts üte üöse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal aigu oll sõamies nellikümmend ajastaiga kullusih olnu, ni sõs lasti timä ärr kodo minemä, ni läts timä tied piteh ni naas murõhtama, et miä nu abi seest, ku ma nikavva sõah olli, vett olli külh pallo aigu, a es näe kuningat kunagi es, ni näe es jumalat, ni vanna halva ka äs, miä nu õigo kodo rahvalõ kõnõlama naada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal aigu oll vaenõ mies. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanalaigu oll üts tütarlats, tuol oll esä, imä ärr koolu a velenaane oll tälle pahakuri, ni saas tõnõ inab kuigi kõrda ni lats tima velenaist pakku ni pagosi suurtõ mõtsa, ni käve hulga meed ni peräkõrd löüse tie veereh võiku tarõkõsõ, ni läts sinnä sisse a tarõh olõ õi kedagi seeh, ni timä näkk, et tarõ oll pühkmätta, ni timä vett naas tarrõ kasima ni puhastama, nikavva ku tuli neli virvetsurra kodo, ni noil sai väega hüä miel, et sääne tarõ kasija oll, ni naksi tälle ütlema, et sa jääki meile sõsarõs, meil olõ õi kedägi, kiä meil kodo perrä kaes. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal ajal elasi üits miis, kes kedägi es pelgä. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Vanal ajal olli halli tõpõ põetu väega pallo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanal aol olli oherdi, millega tikati, no om mul iks trell ja liblikpuur, viie minotiga saa tüü tettüs. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Vanal aol olliq Pihkva meistreq njooq kõkõ kuulsabaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
V anal aol olnuq Aleksandre vallan pulmapido. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vanalellä Kasaku Eliasõ mälestüse tulli Eesti Mõttõluu sar’an vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Vanalherräl oll’ huvvi tulla ka paiga pääle kaema, kuis muudsa massin tüütäs. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Vanal inemisel olkõ nuur tasoja. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Vanalkur’al olliq tettüq loomaq, es olõ sarvi, es olõ handu, es olõ sõrgu lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanalkur’al oll vikaht, ku haina niit’, Jummal niit’ tuuraga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanal kuul tettyl vihal olla ytesä rohtu seen, a noorõl kuul tettyl vihal lätt sisse säidse haigust. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
"Vanal kuul varolõ, noorõl kuul nurmõlõ!" http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Vanal puul om uma nägo Harju Ülle mailto:ylle@umaleht.ee Ku tiit vahtsõst lavvast asjo, sõs saava neo kõik ütesugudsõ ja tuu olõ-i sukugi põnnõv, löüd Vaabinast peri meistrimiis Saaveli Tarmo (44), kiä nikõrdas aoviidüsses vanast lavvast piigli- ja pildiraamõ, kelli, müüblit ja muud põnõvat. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
Vanalt Võromaalt om edimält kirja saanu säändse mõistmise ja tiidmisõ, miä omma seole kandile esiumatsõ vai omma tuntu-teedä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Vanal tikõl om ka uma tie, niigu soelgi, keti vanast niisama pallo oll, kui vannu tühjagi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanal tsõdsõl olõ-õs noid sõnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
«Vana länguh rehetarõ» ütles laulusalm'. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Vanalõ halvalõ hiidä rist pääle, lätt mant, a halv inemine lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana maakund: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapla
Vana-maarjapäävä lõpõtõti vanast öüdsih käümine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana massina käümäsaamisõga lätt nii kavva aigu, et tuu aoga um hädäline joba kraavihn är külmänü. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Vanamees käsk raputa ütte kätt ja saigi käsi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana mees läts tennäten omma teed, ja teki müüjä läts kurva meelega kodo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamees sures ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vanamees võtnu mu - ma es ole nädälä vannu [vanune] veel - ja lännü vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Vanamees ütel, et peläku-ui, tütar saa sul ausa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Vanamehekene an’d’ tälle kaq langakeräekese ja ütel’, et om mis om, arq saq tagasi kaegui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana mehekene tulõ tarrõ ja löön pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Vanamehe laudan raja otsan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vanamehel läts süä tulist viha täüs, et siug ümä tütre hinele 76 naases oll petnü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanamehe nuurt naist mäng Heli Teidla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Vana mehe näoh, vana mehe teoh, vana mehe plaaniga kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis' tull'gi pulliga, vangut' pääd ja ütel': http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Vanamiis es jõua pio laijult [peopesa laiuselt] lauda paljas süvvä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis` es lausuq musta es valgõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Vanamiis hauan, habõna haua veere pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Vanamiis havvan, habene havva perve pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Vanamiis heitäs õdagu magama ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis hirmugaq kaksas’ vallalõ, jät’t poolõq habõnaq tulba külge, pagõsi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis jalq ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis joq kaes, mis ei tulõq minijät kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis kisk hindä külmä käeh hakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis kooli ära. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Vanamiis kooli ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vanamiis kuuli ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vanamiis ku’uli ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vanamiis kõnõlõs, mis ta tekk, nuur, mis tegemä nakkas. http://www.setomaa.ee/
Vana miis küsse: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis küsünü jälki: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamiis küsünü jäll': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamiis küsüs juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis las’k’ vil’ä rehest vällä aija, võtt syss tikuq ja pan’d’ vil’ä palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis lännu susse sekka tagasi, jäänu keskehe saisma ja vahtnu tükü aigu taiva poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamiis maa all, habõna maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Vana miis maits ja mõtõl: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis naanu' rääkima: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamiis naanu väega pallõma, tima pääle halõsta, tedä viil ütes aastagaski ello jättä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanamiis nulgah, tilk suuh, türa hambih? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2448
Vanamiis oll pääsnü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanamiis ol’l ülnüq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Vanamiis`, ostaq mullõ üts` kaldsuvaip!». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juuni.htm
Vana miis pallõl’ umma vanna naist, et tuu leibä tenny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Vanamiis pand kässiga vasta, ei taha viil minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis ragi maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vanamiis ragi är. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vanamiis sai vihatsõs ja ähvärd' lüvväq suurõ kadajatsõ kepiga, mis timäl käeh oll'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Vanamiis sures ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vanamiis tek'k kaq tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis tek'k suvõl tüüd rikka mehegaq kõrvutside. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis timäle näüdäs kõik tu kandlõ mängu... http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis tsusas kahrulõ väitsega makko ja tapp kahru ärä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis tulõ tarre ja tsuskas pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Vanamiis tähend 86 püssäga õkva 87 pähä, üts klõmm! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanamiis tä maha ragi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vanamiis tõmmas vihatselt küündrepuu 28 ja jo selle tragima 29 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Vanamiis vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis virgus üles ja kai, ka 27 saapa valmis. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Vanamiis võtt hüä südäme peiju [pihku; siin: rindu] ja läts pedäjäst maha minemä [hakkas männi otsast maha tulema]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis ütel, et võta nüüd lats viist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis ütelnu: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamiis ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamiis ütsindä koton. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Vana miis üttel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanamiis üttelnu tuu pääle: http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanamis läks `väƒjä, mino emä `ütleb: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Vanamis `ohkab südämess: http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Vana, miä pensioni pääle piät jäämä, om 1969. aastakäük. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Vana must elo eläjä ol’l’ tä külq, vinne naisi pite käve ja tütrikkõ ai talgoh takah, a muido ol’l’ väega kan’g. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamuur an’d’ nõu, et kui tä teile pääle tulõ, syss pitsitä timä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamuur jüri mulgu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamuur lännu kusele ja uhtnu üten keige tävvega valla ja vägimiis pistnu plehku. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vanamuur näeqki-is, ku lätsiq värgist läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamuur sai jälle inemises. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vanamuur värge takah seppä pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamuur ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanamõisa pääle taheti tuukõrd mõisat tetä ja tuuperäst tuu puuk raha kandki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Vanan-Antslan – Käärmanni Heldur. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Vanan Võru haigõmajan kõlisi üüse televon. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mkerg.htm
Vana naane ol'l koolnu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaane ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaasele (ämmamoorile) pandas kindaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaaselõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaase tütrele tulliq kos’aq, rikkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vananaine lännü vällä ja lahknu selle kirvõga vannu tammepuu tüvvi lahki mis kärkellelnü ja kandnu tarrõ paa alla, kuna vägimiis hirmuga asjalugu päält kaenu ja umma jõudu vananaise jõvvust alamba tundnu olõma, mis viil sõs, kui timä noorõjõulise poja seda ülesse näütävä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vana naine põim´ rüä är. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vana nakas kynõlõma rahvalõ, et minol om õigõ inemine tulnu mino juurde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
V anan haigõmajan, sääl kos naasõq latsiga maaha saiõq, kävveq meheq aknõ takan naisiga juttu ajaman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vanan iän joud' tä Širazi tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Vanan iän tahas viil võro kiilt kynõlda ja lukõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Vanan iän tõõst' tä edimädsenä ärq Fermat' suurõ teoremi kõrral (viien lõpolõ Dirichlet ' tüü tuu probleemi kallal). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Vana näks sai varsti petüsest arvu, nink taa es tee mehe annustega enämb tegemistgi, enge aije hulga vette mehele ümbre tsõõri, kes jo pooleni kehäni vee seen olli, nink sisgi veel kate käega raha kastist kindmaste kinni pidi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana näks, (sest see ta asi olligi) jätt joodike järve kiskmise maha ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana näo oll mõsknu hindäle pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana oll` timä jätnü umaly pujaly. http://seto.ee/category/jutuq/
Vanapagana kasutütär Vanast oll Tabina külän üts tütärlats ar kaonu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapagana käve alate sinnä riihte niikava kui tull ütskõrd kahrutantsutaja sinnä üüses. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
- "Vanapagana käve kats puulpüha õdagut sanna man ja oll väits ja viht käen - vai väits ja pang käeh, ütli mullõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapagana om sõs, kui kukk laulma nakanu, ütelnu: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Vanapagana om sõs nägu tina tuhka ärä kadunu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Vanapagana poig oll mõtsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapaganaq ei lasõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapagana ristkedse reheh Vanast oll rehepapp lännü rehe manu ja üts um vihknu [vihelnud] kõvastõ reheh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapagana sannah käümine Tabinah Tabina küläh vanast oll tütrik mõsknu puulpühä [laupäeva] õdagu perän sanna anomid.. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapaganas oll tä hindäle ar võtnu ja um käünü timägä kõgõ ümbre. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapagana umma lännü sanna ja käen olnu must pang, esi um ütelnü tütrigulõ: http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapagan lännu kõgõ pingiga järve. http://www.kalapeedia.ee/parimus-juudajarv.html
Vanapakan es saa vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Vanapakan es saa väl´lä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanapakan istõ syss omalõ ka sälgä ja las’k’ minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan jäi tooli külge kinni. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanapakan lännü kah uma võiga koorma otsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Vanapakan piä-äs timmä rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan tsusas nõna võtmõmulgust vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vanapakan ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan’ kai, et võõras miis om kõvõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan’ pallõl’ viil kälüskit: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapakan’ võtt ussõ kõrvalt kurakäe puult viina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vanapatt esi õks oll õnnõ, kiä siält meid takah tandsutelles, muu kiäki! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanapatt juusk jalq peegli mano kaema, et om iiskäüjä, a jako kaq ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapatt ka käve öüd’si mano, tük’ke jakobiga maadlõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapatt pall´o jutto. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_12.html
Vanapatt tege mõtsast: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapatt tege mõtsast jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapatt ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapatt üt’les, et milles sa kolmõkese tult. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana pedäjä omma ammu kaonu. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Vanaperädse ehitüse ettevõttõ luuminõ ei nõvva suurõ raha sissepandmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
“Vana petja sa olt, ku olli kuuldja ja noq ei otsi võlga arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana pilt kõnõlõs Jäl om alanu vahtsõnõ kooliaasta ummi murridõ ja rõõmõga, tüü ja lõbustuisiga, vannu ja vahtsidõ sõpruga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vanapogana hingliq kaksiq taivalõ mulgu jaq tulliq taivast maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanapokan' ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana poolõ jo naksiq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana püha Maar'a kojo keskpaigakõnõ omgi tuu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vanaqhalvaq anni tälle nelli tunni jaka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaqhalvaq veiq timä arq suurdõ suuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaqhalvaq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaq inemiseq mõistsõvaq kandaq naid kannipuiõga kodo, mina inämb ei mõistaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Vanaq inemiseq seletäseq, et ütevoori oll olnu kats aastakka säänest sõta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaq jutuq, 5. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vanaq kumbõq, 6. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vanaq lauluq paistuvaq tälle "ku kõgõ vanõmp ja kõgõ usaldusväärsemp tunnus eesti keele kotsilõ ja ütelidse ku umaperäne rahvaelo aigraamat ja rahva hinge selge piigli". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vanaq maaq ol’li jo in’ne ar jaedu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaq olliq joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaqsitaq joq märgeq, et vast ommaq nuuq joq, kedä miq panni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanaraha tarkust massa-ai' ar põlgõ. http://www.setomaa.ee/
Vana rahvas es tohi terä ruoa nahka süvvä, sääl olli hall all olnu, ja ka kaara kiisla nahka es tohtida ka mitte süvvä, sääl olli hall tõbi peris korter ollu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanarahvas kõnõlõsõ, et ilda aigu ollõv viil selle kerigu tornikell unnanu, kui ilm vihma näüdäs, ja see olli vanale rahvale tähes [märgiks] ollu: kui kellä undamist kuulti, sis olli selgehe tiidä ollu, et tõõsõl pääväl vihma nakas sadama. http://www.kalapeedia.ee/parimus-kirikumae-jarve-kellahelin.html
Vanarahvas tunnistas näid jumalass, - lääväq, andvaq suud üt’e jalaga ja tõõsõ jalaga, et soo jumalakõnõ ja soo jumalakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana rehetarõ oll' suur hoonõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vana ruhi mere veereh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana sann : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Vanasitt ol'l aho ala paenuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanasitt tulõ rüppü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanasitt tükke näile vaihõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanas joq elli arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanas kuulu es tiidä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanas läät, siis jäät kui vana tsoog. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Vana soldat haarde päitse kõrvalt ja visas nuu vanamoorilõ päähä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vana soldat heidäs ka õdagu noorõ soldati sängu magama, hobõsõ päitse kõrval. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vana soldat iste pääle ja kihot sepä poolõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vana soldat lask ka tää vallalõ, võtte ravva alt ja päitse pääst. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vana soldat läts rammu, nuur soldat aga jäi kõhnas. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Vanast anti kirstutegijäle hamõq, noq joq andas rahha kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ei joole *1 inimese mitte kuulu *2 maast üles tõusta, kui nä suvel kuuma päeväga mõtsa magame heiten. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Vanast elli Sergah kolq velje. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast elli kattõso velja a ütsõd oll sõsar, ni üttõkõrra lätsi vele kõik kottost ärr ni jäi sõsar kodo perenaases. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast elli kolmõkeske velitse üteh, ni oll näid kats tarka a kolmas oll turak tuhkapuskja, ni nuo targa iks tei tüöd, a tuo turak es tie midägi, muudgu sei õnnõ, ni sõs ütskõrra ütli nuo tõsõ vele tälle, et mine nu sa ka tie iks midägi tüöd, miä nii iäle saat, vett meil ka lätt jo sinno hallõs ravida, ni sõs läts ka tuo turak veli tüöhü minemä ni sai sinnä, koh tulekaho oll, ku külä palli, a timäkene ka muudgu haard iks olgi ni läüdäs viel inämb maijo palama, ni tekk sääl tüöd ruttu nigu higosi õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast elli kolmõkeste velitse, ni olõõs näil midä süvvä, sõs lätsi nimä ütskõrra raitma maadilma piteh, kost midä süvvä saasi ni sai ütte paika, koh oll suur uguritsa aid ni ilosa uguritsa kasvi seeh, sõs nimä k muudgu lätsi sinnä ni naksi noid uguritsa korjama, a tuo üts veli oll turak, tuo es püsü vaiki, muudgu iks hõigus tõisilõ, et tulku ti ka siijä poolõ korjama, siih umma suurõmba, ni nuo tõsõ vele keeli külh, et täntägu ui, a timä es kullõ ütigi, muudgu iks ai hellü, a sääl tuo aija man oll üts vana tikõ imä, tuol oll kolm tütärt kah, ni tuo kuuld, ku oll aijah helü, ni läts ka võtt nimä kinni ni vei ravvatsähekõlgusõhe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast elli üts kaubamies katskümmend ajastaigu jo uma naasega, olõ õs näil ütegi last, hott muido kõikõ varra hüvvä pallo oll ni oll kaubamies üle liina. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast elli üts vanamuur ja timäl oli poig. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Vanast elänu Riia liinan poiss ja tütrik nigu peigmiis ja pruut. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vanast elänü Vastseliina kihkunnah üts rikas talomies, kel üts ainukõnõ illos mehelemineja tütär olnu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Vanast es olõ' kruppõ, panti odra' uhmre, tambiti kuur maha. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanast es võeta niipal’lo viina ja olt üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast eänü Vastseliina kihkunnah üts rikas talomies, kel üts ainukõnõ illos mehele mineja tütär olnu, Kui tütrel paras häitsemise aig käeh oll: kosä' kolmõlt puult kokko tulli - sis tull halli tõbi mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast jo olliq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurinne.htm
Vanast jäetäs müüdäkäüjät kostitamalda. http://taarkatare.com/avaleht/
Vanast ka Mikul’ Jeesusõ Krystusõga käve maad pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ka es lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast kaeti iks, nii kui toome äitsnese, sis taheti kaara külva. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Vanast keedeti tuul pääväl kartohkit, nigu ynnistusi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanastki nuur mängjä kullõl’ näütüses pidol mõnt vanõmbat, läts’ kodo ja pruuvsõ perrä mängi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Vanast, kui katsk müüda maad jalgsi käve ja hinele säält ja täält ohvrit peri, sis peeti ja löüti ka ar kõõsugutsõ nõu, kuis timä võimu ja viha iist pästä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
- Vanast kui pirda kisuti, sis olli latsõ egal puol sändside pirust karpõ tegemise pääle õigõ meistri. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanast, kui põimeti, sis kidsi lei kätte. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Vanast ku kõik tüü kässiga teti, sis lei pallolõ noorilõ inemisile rutulistõ tüütegemistõga kässi kidsi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Vanast, kuna piä kõik inemise halli sõidi, oll tuost viel hüä, et sis nuo suurõ' rehe ahjo olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast, ku nätti, õt kohki taloh äripäävä sann küttü, sis üteldi, õt sääl õks lats sünnüs tuul pääväl. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vanastkur’ast ol’l täl rassõ vallalõ saiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ku suurõq põvvaq ol’li, nigu nok’ki, syss k’äut’i meil vihma pallõmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ku tull ka mille pääl tegemine, syss kulakitega tapõldi, hiussit pite ja habõnit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ku viel mie maal ka teoorjus oll, sis panti rehte pesmise aigu mõni mies õks rehepapi asõmalõ riiht vahtma, et muido vaest kiä varastas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanast kyiki umast armust ravitsiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast käve kõõ kat’s päivä. suurõh paastuh riide lät’si ja pühäpäävä sai tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast käveq kahrumeheq maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast käveq väega rüüli rik’kide pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast kõ eleti üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast küdseti Eestin leibä egan talon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Vanast külq tuud kunagi es kuulõ, et miis ja naane lätsiq lahku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast läts üts mees kerkesända mano latsõlõ ristmise-tähte otsma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Vanast löüse mies, ütskõrra pütü tävve rahha a jovva as timä tuod ütsindä pääle aija ni kuts naase ka appi, a timä tiedse jo ärr, et tuo naane väega lori suuga oll ni kõgõ muilõ ärr kõnõli, miä õnnõ iäle oll, ni ku sõs timä kodo läts, võtt ka hoolõs, ni küdsi hulga /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast minti kondu niitmä nätäl inne jaanipäivä, no om lugu sääne, et ku küsüt puulluuduslidsõ hainamaa toetust, sõs ei tohe tuud inne 10. hainakuud niitä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vanast minti üte kuninga mano kaibusilõ, et kuningriigih um pal`l`o vanno purukõisi inemiisi, kiä midägi jovva ai inäb tetä, muudgu söövä õnnõ, a midä hüvvä nöist ei olõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast mis ommaq ehitedüq, nuuq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast muido tetäk’is kes’vä, ku küt’ussehe, vai aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast mullutsõl ajol tennü üts vägimiis sellega ummõ jõutükkä, et vastaliste lehmvas'kadõ takah jooksnu ja neid handapiti kinnivõtmisel maha piinu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vanast myni, ku tundsõ hindäl määnest rasõndust vai haigust, suurü kolmapäävä peräkõrra sei jaq syss es süü kolq päivä inne ku lihavyytõ edimätse pühi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast mängiti säänest muusikat juudi saajon ja usopidostuisil tandsus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Klezmer
Vanast mõr’sjat hoiõti väega, - umaq saisiq kõõ üm’bre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast naanu' kurade' nõu pidämä, kuimuudo saasi' inemise inämb kiusada ja kuimuudo nä nimetäsi' inämb kurade nimme. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Vanast noq puhast leibä süvväke-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Vanast ol'l kunigit pal'lo, sõs ol'l Vahtsõliina man kah üt's kunigas. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vanast ol'l naistõrahvas suvõl tüüh - täl ol'l uma hamõh, illos', käüstegaq, sarahvan pääl, vöögaq kõvastõ, uma päävüü, rätt kyik - jaq tööd tek'k kõvõmbahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol'l sääne sõna ku kiäki kaibas tõõsolõ, õt timä minnu naard, timä minnu tõrõli, timä minnu sõimas. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Vanast oli üts mies naasega väega ahnõ, käve targa mano novvo otsma, kuis tuod ja tuod saasi, peräkõrra naksi nõudma, kuis mi jumalas saasi. tuo opas, et minke tuo ja tuo mäe mano, tõnõ minke toisipooli mäke, ku sis kokko saat, olt mõlõmba jumala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oli üttel imäl kol' tütart, nu oli kõik ütte nõolitse ni ütte ilosa, a imä vihas noorõmbat, ni vanõmba sõsarõ kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll' katõ haroga viklo kah, nuuq olliq linakubo nõstmisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Vanast oll' liin täämpädsest Uppsalast mõni kilomiitre põh'a puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Vanast oll' mõnikõrd kirpõ musta hammõ seeh, sis sälästvõtmisõ aigu visati keresehe lõunõt ja saputõdi hamõt kuuma auru seeh. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Vanast oll' näiodõlõ iks tähtsä mihele saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%BCtrik
Vanast oll' pang mahomõõdus kah -- tuu pidi olõma 10 tuupi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Vanast oll Eestimaal üts rubla piiretüsepang, a siih oll kroonuviin kolq rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll baaba, ni tuol oll väikene pujakõnõ, ni tuo tahtse ka hinele eräkesväkeist tetä, a saa as kohegi muijalõ tetä, muudgu sanna laba alla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll esäl kolm poiga, kats oli tarka, a kolmasoll ull, ni nuo puja oli tennü hinele haina rua sinnä käve iks üts üöse mano süömä, ni sõs käsk tuo esä, et puja minke vahtma, kiä tuo sääne kurätekij um, Käü haino söömäh, a nuo tõsõ puja es vahi midägi, muudgu joruti õnnõ niisama, a tuo ull oll vahtmah, ni näkk ärr, ku üöse tull üts valgõ märä tua mano, tuo sei sääl ni kisk maaha jalgo kah, a sõs karas tuo ull veli mano ni haard tuo märä handa piteh kinni ni es lasõki inäb vallalõ, a tuo märä naas väega pallõma, et lasõ iks mul ärr minnä, a timä ütel, et ma ei lasõ, massa mu haino, miä sa olt ärr söönu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll esäl kolm tütärt, nuo oli väega ilosa, tohtu us sõs esäl kohegi vällä laskõ, muidõ rahva silmi, kõgõ pidi näid tarõh, sool ravits tõisi suurõni, a ko jo suurõs sai, sõs oll iks vaija näile ka maadilma näidädä, ni läts sõs esa ütskõrra nöidega kurõmaa suohu, sääl nimä naksi marja otsma, a esä jäi üte mättä pääle istma, ütel, et tütrekese, käüge, miä käüt, tulõ iks jäll mu mano tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll esäl üts poig ni timä koolit timä kõik kooli läbi, miä iäle ilmah oli, oll timä jo mitu kouli ärr koolitanu, sõs läts timä tied piteh ni tull tälle üts mies vasta, tuo ütel mehele, Et kohes sa ta pujaga läät, sõs timä ütel, et ma olõ timäga kõgõ kooli ji ärr koolitanu, a sõs kõgõ targõmbat kuoli ma viel otsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll hallitõpõ pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olli kolm velja, ni noorõmb veli oll tubli kütt, ni oll tõnõ ütskõrd pio paigah, kitt põhatuhe umma naist, a tark oll pioh ni tuo üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast olli mõisan palju nuuri, minti kokku, pill ka ja peeti simmani, tantsiti es ole määnestki juumist. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Vanast olliq kolhoosi mäeq siin kyik väetet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehmargo.htm
Vanast olliq kõik sannaq savvusannaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Vanast olliq puidsõq, vereväq luitsaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olliq rahvaq tikõga poolildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olli siin Lükärdi külan (Vastseliina vallan) üts poolemeelega perenaine elanu, kes omma sõpra kaejatsile läts, kon ta kõnelema näkas: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Vanast olliva rehetarõ'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast olli ämmak vaese latse ära tapnu, liha ära kietnu; esale liha süvva, vellele vere juvva, sõsarale sõrme süvva andnu! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vanast olli ütel mehel pojad lännü ussaia all olevahe järve tsuklõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Vanast olli üts herr halli tõpõ podõnu ja timä olli koik maa ilma tohtri ärä läbi ja kõigõ sugutsõ rohod ärä saanu miä tälle kägi opas api es ole kostki saanu muijalt kui oma mõisa man olli üts lätte kui sält vett tuudi sis olli veitsekese pareb iks saanu üts kõrd õdagu olli väega pime ja ilm olli lännü trepi pääle üü ooli väega pime ja ilm olli väega tuisanu tütrik es olõ kuigi tahtnu vett minnä tuuma mis noo tetä muud midägi kui tütrik võtt nõus kussi pangi lask ilosahe ärä jahtuda ja vei ja nad herräle juvva herr jõi ja es lausu sõnnagi sai tõõsõ õdagul tuu tunni aig läts müüda hättä es tulõ inämb pääle herräle herr olli joo mõttih nii kaua kui kolm õdagut läts nii viisi müüdä et hättä inämb es tulõ siss naas herr tütrigu käest nõudma et mis tuu ruuhij olli miä sa a mullõ esi tuul õdagul anit, tütrik salas küll edimält sest timä es tohi mitte üldä et vaest herr nakas teda trahvama herr üttel mis saa pelgad maa olõ tuusd odagust saani terves saanu mina tahasi tiida mis sugunõ see ruuhj olli kellest maa terves sai ma sullõ kingi umähdõ midägi viimäde selet tütrik herrääle ärä et seo olli mino kusi ma es tahi vett minna tuuma sis hädäga teie sis kinge herr tütrikulõ 100 ruubli raha ja ilosad rõivad sis kui herr terves olli saanu läts timä ütte väega ilosahe liina siäl olli timäl väega armas elamo jäije timä käve sedä liinopiteh edesi ja tagsi ilma vahet pidämädä nii kaua kui sai ütte noorõ mehega koku tuu üttel ma joht ei tunnõ sinnu võõras miis üttel tedä tundvat ja üttel ma elli sino majah 7 aastad ja mull olli õigõ hüä ello sino puul kas sull tuu vana tütrik iks viil siäl um siäl viil um üttel herr herr küsse mis see liino nimi um tuu üttel sell liinal ei olõgi muud nime kui tõbõ liin miä siin liinah inemised omava nee omava kõik tõbõd noorõd mehe ummava halli tõbi vanad hallid mehed umava prantsus tõbi sina koe ennegi kui siist minemä saat kui herr tulõma tull sis and see miis herrä kätte pabõriga pulbrid ja käsk neid umalõ tütrikullõ anda herr tõie need pulbrid ärä nii kaua kui ligi oma mõisad nakas mõtelma mine tiija miä need oma vaest omava mändsed tõbõ pulbrid maa parem viska naa siijä maha herr need pulbrid maha visas sis kok puut kõiki juurdõ ja maga üles läts taiva poolõ kui üts sau pilv, sis läts herr kodo ja kõnõl seda luko ka tütrikullõ mis olli sündünü sis tennäs tütrik herrä et herr nemäd maha visas muidu olõs nemäd tütriku vaese nii ärä purutanu see miis olli see halli tõbi ollu mis tütrik uma kusõga olli vällä ajanu selle olli timäl tütrigu pääle süä vaiga täüs ollu milles timä tütrik uma kusõga ärä vällä olli ajanu sis tahtsõ nüüd jälle tütrigu sisse tagasi tulla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast olli üts mees uma naasega tüllü lännü ja mõlõmbad olliva - naane ku mees - kergemeelega inimised ollu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Vanast olli üts miis Vastsõliina laadalt ostnu hinnele [endale] üte kõhna varsa. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Vanast olli üts pühä mees. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vanast oll kaivetu kraav, et järve tühäs laskõ ja raha kätte saia'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanast oll kolm veljõ, noid oll üts turak, nuo sis tei ütskõrra allõ ni tei tõsõ sanna tõvve ni kao tõvve, sis naksi kaema, kas um jo puhas, sis oidu üts tuost allõst läbi a toolo jäi kotstäis kümme sõkõld persehe, sis ütli nimä, et olõ õi viel puhas, piät viel puhastama, sis oidu tõnõ läbi, toolõ jäi viel kuus sõkõld persehe, sis ütli viel, et olõ õi iks puhas, ni sis oidu kolmas ka viel läbi, toolõ jäi õnnõ kolm sõkõld persehe, sis kiti, et nu un puhas külh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll kolmõkeske velitsit,ni oll näil üts sõsar, ni tuo keskmäne veli käve iks mõtsa hinele tarrõ tegemä, a sõsar vei tälle iks süöki perrä, ni tuo vanõmb ni noorõmb veli võti hinele naase, ni sõs ütel tuo keskmäne veli ütskõrra sõsarallõ, et kost nu mullõ nakkas naist saama, ni tuo sõsar ütel, /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll kuningal kolm poiga, ni oll timäl suur uibuaid, sinnä käve üts tsirk ubinit viimä, ni kuningas käsk kõgõ inne vanõmba puja aida vahtma, a sääl oll uibu aijah kol' kaivo, ütteh kaoh oll sääne vesi, et ku säält juot, sõs jäät magama, a tõisõh sääne, et ku juot, sõs jää äi magama, ni kolmas oll niisama vesi kui muijalgi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll mies mõtsah kütmäh ni essü sinnä ärr, ni saa as inäb kodo vällä ni sõs tull tälle üts must pini mano ni üttel, et mies, mis sa siih käüt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll mõisah üts kokk, ja oll provva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Vanast oll näid väega pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll perremies mõtsah sulasõga hako ragomah, ni sõit üts saks säält müöda, ni oll sääl suur suo, mädä ni vaova, nigu hädsõ, ni jäi hobõsõ sinnä sisse. ni saks üttel, et ku kiägi siijä sillä pääle teesi, sõs ma oppasi tuolõ hüä oppusõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll rüäl ka terve kõrs päid täüs, nigu noq ual kõtru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll sanna kütmine perre vanembide naisi tüü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Vanast oll talla väega harva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll teeda baabaga, noil oll üts ainus poig, ni rahvas iks ütli, et külh teil süö susi tuo puja ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll´ ka kõiva väega harvakuhe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Vanast oll õks elo rahutsõmb, nigu mu vanõmbaqki seleti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol`l` ütel mehel kol’ poiga, noid ol`l` kaz targa’, a’ kolmas ol`l` ul`l`. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üts baaba, tuol oll väikene pujakõnõ, ni tuo naas ka hinele erä kesvä tegemä, a olõ õs täll kohegi muijalõ tetä, ku tekk sanna laba ala, ni sääl naas ka kesväkene ruttu kasuma, a mõtsast naas jänes ka orasihe käümä, ni sõs kõnoli tuo pujakõnõ baabalõ, et mul um kesväkene sanna laba all ni kõkekene um ka jo kesvä harinu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üts ilma õnnõlta sõamies, tuod pesti tapõti armõhtuhe sõah ni saa as timä mändsegi asäga kõrda, kõigih jäi iks hätti ni oll uma aa otsa, ni lasti kodo tulõma, a taha as kotoh tedä kiäki, ni ütel timä, et odot, ma tie hinele otsa, ni läts timä tullõ, a taha as tuli ka tedä, ni läts vette, a vesi ka taha as, ni võta as vasta, ni peräkõrd läts üte korgõ mäe otsa ni lask säält hinne maaha, a saa as tälle midägi haigõt, ni läts tõsõ, viel kõrgõmba mäe otsa ni sääl sai jo haigõt, a ütigi tapu us viel ärr, ni kolmat kõrd läts kõgõ korgõmba mäe otsa, ni säält heit hinne maaha, ni naas alla vierdümä, ni poolõh mäeh magasi vana halv tie pääl, ni timä vierdü toolõ pääle ni ai tuo üles ni tuo ütel, et ka sa vana õnnõlta soldan olt mu üles ajanu, muidu ma tiijä äi ku kavva viel olõs maanu, seo iest olõ nu sa terve ni ma anna sullõ üte võiku hobõsõ siiboga, tuo vie si sinnä, koh sa viel õnnõ saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üts kuningas sõaga mere pääl ni kaesõ nimä, ku mere saareh üts tuli palli, ni sõs lähät kuningas kolm sõsmiest kaema, et mis sääl sääne tulõkõnõ um, nigu mändseh anomah õnnõ, ni vana halva sääl tuli veereh karksi, ni ku lätsi soldani sinnä tuli vierde anni vana halva noile soldannõlõ ka viina, ni sõs naksi nuo soldani ka sääl tuli veereh kargama, ni laulma, inäb tulõ õs näil mieldegi, et näil vaija /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üts mies, Mikitäkene nimi, ni tuo tekk hinele perärie, ni lask tuoga mäest alla, ni livvõl nii, mikavva ku tuli rüävli vastu, ni näi, ku Mikitäkene alla lask, ni ütli, et oih, miä sul hüä regi, hobõsälta ka juosk, tuo kulusi meile ka ärr, meil um pallo käümist, a miä sa tahat, ku ärr müüt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üts miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll üts miis, väega suur petjä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast oll üts tütrik halli põdõmah jo kolmadat aestakka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast oll üts väega rikas kaubamies, tuo ost kõgõ maa lina kokko, lasõ õs muil osta, muu osti, massi iks viis ruublit pannast, a timä mass kuus, ni sai väega pallo linno kokko, sis pääle tuo ost timä hineleviije versta ala mad, sinnä vidi nuo lina viimäne kokko, pand platsi täüs, sis pani palama, ni kõrvas kõ üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll üttel kuningal kolm poiga ni ku nimä suurõs sai, and timä egale ütele langa kerä kätte ni üttel, et heitke neo minemä, ni kua mano niä veerüse, tuost see teile noorik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast oll’ iks kammar ja sadat sorti hainakõisi, nüüt jääs pääle haina koristamist õnnõ must turbanõ maa perrä!» ütel Käärmanni Reino. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Vanast oll’ nii, õt maaselitsah oll’ jo lihasöögi aig nätal aigu läbi ja säidse nädälit paastu uutsõ iih. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Vanast oll’ üz soldan sõah, tuo sai üzkõrra umalõ ülembäle appi, ku tuol jo perämine hädä ol`l`võra väe käeh, timä avit sis ülembä säält vällä, tuol sai hüä miel ni opas täle tuo iest ilajide keele selges, et timä kõgõ ärr’ mõist, miä iäle hinne vaihal kõnõli, a karist kõvastõ, et sa tohe ei kellegi tuost sõnna lausu, ei muilõ opata, ku nii tiet, sis um so elo ka otsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast olnu halli tõbi kogonist hull; munikõrd tõmmanu kõõ suurõ külä kõrrast läbi, sõitnu meeste ja naistõga - Jumalallõ tuhhat tenno, no olõi inäp tedä kohki puul kuulda ei nätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast olõ-õs naid tohtrit es midägiq, syss ol'l inemisel jumalasyna pääle tuu suur ryym uma tervüse ja kõõ rasõndusõ üle, selle paastõti kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olõõs naid õõlilampõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olõ-õs nii, nigu noq, et vekseliq ja kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast olõõs nii taad saiajauhha, syss viidi kesväkaraskit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’li nuuq pirruq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l juudi sugu sään’e, et kinkõl saa-as last, näq peiq tuud paganast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l mõtsa ja võssu pal’lo, maaq väega kuivatamadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l nii, et pal’lo sa jõudsõ andaq, tuuga ol’l rahu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l pal’lo nõidmist pulmõ aigo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l rüäl olnuq pää seeniq ku edimädse jakuniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ol’l tuu täüstütrikus, ku läts kohe kirmasõhõ, syss panti vanik päähä ja hõpõkraami tävveste pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast om Tarvastun üits peremiis omale vastse maja ehitanu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Vanast orjuse aigo ollu üts porivaene perremiis nimega Paalak. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Vanast paastõti Il'kandralõ kaq nätäl' ja Mihklile nätäl'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast paastõti Mihklile kaq nätäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast pand mies keele mõtsa maaha, ni läts kaema, miä keelih um, ni oll jänes keelih kinni, ni tahtsõ tumä ärr võtta, ni naas tuo väega pallõma, et kulla tsirgu mies, lasku ui minno maalõ, ma lää sullõ sulasõs, ni tie sull kõik tüö ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast panti Võromaal hobõsilõ sääntsit nimmi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Vanast panti Võromaal kassõlõ sääntsit nimmi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Vanast panti Võromaal lehmile sääntsit nimmi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lehm
Vanast panti Võromaal pinnele sääntsit nimmi: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Vanast panti laivaq liikma purjõ vai mõllo abiga, s'oo ilma aigo pand laiva hariligult liikma moodor . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laiv
Vanast parvõtõdiq Koiva pääl palkõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Vanast peeti al’aksei päivä kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast peeti piitrepito, kul’atõdi väläh, laulti, karati, tuld tetti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast peeti sorokasveta suurõs pühäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast peläti õkva pulmõ pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast pidi miis minemä kuninga mano ja kuningalõ ütli, et ma olõ tulnu sõtta ja kuningas sääd’, koh täl oll vaija minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast rahvas pan’d rohkõmb häbüs koirusõ tegemisi, selle olõ-õs kohtuh käümisi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast rehetarõn eleti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vanast sõa aigu olõvat sinna kerigu kell ärq käkit sõa iist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanast tahtsi üts rikka mehe poig ka hinele määnest ametit oppi ni marke, märke, miä nu olõsi oppi, peräkõrra ütel et odot, ma oppi õigõ sepäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast templist om alalõ jäänüq õnnõ üts müür, mink man pallõman kävvüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jeruusalemm%C3%A4_templi
Vanast tetti nii, et ku küläh tõõsõh poolõh, hott värehti kottal vee kuulja, syss võidsõ tetä tööd, a ku uma rinna pääl, syss es tohe, nika ku koolja maa pääl oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast tohita-as tarõlõ akõntki tetä, selle et röövliq käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast tull ?ts soldann s?ast kodo k??m?, koh ta jo k?mme pikk? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vanast tuud es olõq, et rahvas ris’te edesi viiäq es jovvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast vaeldõdi, noq kaq viil vaeldõdas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast vii-is havvakaibjaq noid asu tarrõgi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast väega kannahtõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast võeti läsä käest ka maa arq, ku poissa perijit es olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast võeti põllu päält savimulgust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Vanast võeti tark nõid vai saa versta takast pulmavanõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Vanastõ, Vinne aigu olli mõnõ väega hää as’a, midä kah’us inämb ei olõ,» kõnõlõs tä. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Vanastõ ante noile, kiä kaema tulliva, vüü. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Vanastõ jah eleti latsi man vai sugulasõ kaiva, a nüüt omma latsõ kavvõn tüül vai ei olõki latsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vanast õks rohkõmb häüsteti ka säänest asja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast õks veiga käüde arsti man. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vanastõ oll Külaku talun olnu väega õel vanaperenainõ. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
(Vanastõ oll häbü.) http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Vanastõ olli mõtsavahi, kes hoitsõva kõik kraavi ja tsihi puhta. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Vanastõ oll’ savvusann võrokõisi päämine tohtõrdamisõ kotus. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/sutsusaunadest/43-savvusann-om-rahva-tohtri
Vanastõ oll’ üle Eesti ütelüs (egäl puul uman keelepruugin), et mõni asi kõlbas «esä iäs ja poja põlvõs». http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Vanastõ panti taad õhopallõ sisse, a läts' palama väega kergehe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keemi%C3%A4
Vanastõ segäti pall’u asju apteegin. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Vanastõ säänest ammõtit es olõ, et käüdäs vanno ja haigidõ man koton? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vanastõ tetti Lindora laadu pääl iks tuld, ku külm naas’, a no lupa-i tuud säädüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Vanastõ veeti haina mõtsa, aeti tsihite vallalõ, a jahimiihil olõ-i tuus rahha. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
- Vanast ülti: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Vanast ülti, et Jummal käü kaq korjajah maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ülti, et ku päiv lätt jumalihe, syss jätä tüü maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast üts imä oll väega suur nõid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast üts mees tek'k aida. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanast ütú naane lännü' kraami viimä ja "ütú vänt" olli lännü' tuut kraami tuuma. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vanast üüse ol'l tsia' väläh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Vana syjamiis ol’l, mõistsõ pühäsit maaliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana säädüse perrä arvatas, et kyik, kiä hingeraamatuh ommaq, tulõvaq ka tuul pääväl lauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanasõna om tuu, miä ütles, kuis as’a ilman omma vai kuis näidega tulõ ümbre kävvü. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Vanasõnaq, mõistatusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Vana- tahtsõ õks tuu -patt vaimukõist. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_12.html
Vana tarkus (vanasõnaq ja mõistatusõq), 3. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vanatarõ ja Lanna piiri koon. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdetekste2.htm
Vana tarõ jäigi siiäq ja üt’s küünikene, muido hoonõq veiq ar sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana teedakõnõ maa all, habõna maa pääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Vana teedakõnõ tulõ tarrõ ja tsuskas pää pingi ala? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=169
Vanateeda nakas' takah ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana teeda puttu vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanateeda tulli veereh istus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana tege rohkõb luiega' ku' nuur lihaga. http://www.setomaa.ee/
Vanatiisuu, Vägikivisuu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Vanatont olle joba kolm päivä aiga sanna 39 lasnu küttä ja läits sis neid vihtma kutsma, sülg kõnel tälle vasta nigu inimene konagi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Vanatont sai järve viirde, näi partsi, karas õkva järve toda kinni püidmä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Vanatont täitse kah hirmuotsja käsku, läits vällä ja õigas: http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Vana tulõtõrjõmassin ja kümme miist omma olõman, Verskah saiva oppust kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Vanatun't ol'l ka kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanatun't tulõ, sysarõgaq käest kinniq võtnuq, sanna mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanatätä ol'l' Suurõkivi nurmõ pääl, sis nii kaehtid'i ar', ko verega ai vällä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Vanatüdruku laul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/42.html
Vanatütrek ütelnu alt: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Vanatütrik timmä nuka takast tahtsõ hiidütäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana usk, 4. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vana vaeselatse laul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/12/3-emakene-memmekene/
Vanavanaesä oll` tsaari-aigu Soomõ armeen organist`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Vanavanaisa tulli kodo ja kate nädala päräst surri. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
«Vanavanõmba elli Põlva kandin ja kõnõli kõgõ uma kandi kiilt,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Vanavanõmbide eloluuq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Vanavanõmbidõ tiidmise ei paistu kah inämb nii mõovõimsa. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Vanavanõmpa ellivä Kõnnuh, Raiglah, Võõpsuh. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vanavara korjamist alost' üliopilanõ Jakob 1860. a. uma sõsara Eeva abiga Himmastõst ja tollõ ümbrüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vana varblane tege: siu, siu, siu, siu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Vana varõs : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Vana ütel, et saista ülest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vana ütlesiva, et mine sobija mano. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Vana’ kur`ä’ heitü säänest laulu kuuldõh otsani ärr’, ütli, et kullõgõnu aisu vidajit, nimä iks veevä ka mi’ nõo’ nõsaru ärr’, ku mi’ ärr’ lää, võije ei siijä jättä, ärr’ iks piät kodo viimä! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana’ kur`ä’ saa as midägi muud, ku läzi’ kodo tagasi, tõi’ säält vasarõ ja lapjo üteh, pes`si tuo müürü maaha, ai lapjõdega iest är`r`, sai jäll’ tie vallalõ, sõs naksi nimä märkmä, et ku mi’ lää riisto kodo viimä, sis lätt pal`l`o aigu, nikavvaviijäs kell ärr’, paremb pankõ vasara, lapjo, siiä riita, tagasitullõh jo vie ärr`. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vana’ naaseq naariq, et Vas’sil vii ka umma naist nigu kahr oppas poigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vandesõnaga mia sis lubasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Vandsõ jumalakeeli, et pääle tuud oll’ uma silmäga nännü, kuis kolm musta kujju tarõst vällä lätsi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Vandõümbrepandja om avalik-õigusligu ammõdi pidäjä, kinkalõ riik om andnuq notariga võrdsõ õigusõ kinnütäq ammõditunnistusõn nimetedün ulatusõn, et dokument om õigõhe ümbre pant, et sääntse ümbrepandmisõ maahakirotus om õigõ ni et ümbrepantava dokumendi maahakirotus om õigõ. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kinnuteduq-umbrepandmisoq/
Vanembad andsivad lastõle edäsi. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=4
Vanemb käle läts ka rüä mant arr, käve umbest tunni aigu, ja tull veritse voonaga tagasi, kes jo arr näüs tapetu olevat, ja nahk ka pooleni päält nilutu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vanemuise Tiatri draamajuht` ja lavastaja Mäeotsa Aini esäkodo um Haanin, tä esiq peri Võrolt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Vangele om kuni 2-kotusõlidsin kammõrdõn kokko 1000 kotust, pääle tuu 75 kotust avavanglan ja 150 kotust arestimajan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Vange oppasõq Jõhvi gümnaasium ja Ida-Viromaa kutsõhariduskeskus, tüüd and AS Eesti Vanglatööstus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Vangimaja es piä vasta, lagosi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vangimaja kõgõ ümbritsevä alaga võtt hindä ala 16 ha ja taad valvas päämidselt elektroonilinõ valvõq, miä asus vanglapiirete pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Vangimaja man ommaq viil kuul, spordisaal, sotsiaaltüü ruumiq, kapõl ja tüükoaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
«Vangimaja nakkas kah valmis saama,» ütel’ üts’ naanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Vangimajan om ka 250-kotussõlinõ osakund noorilõ, sinnä paigutõdas kõik alaiälidseq süüdümõistõtuq ja vahistaduq ni kõik noorõq süüdümõistõtuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Vangimajan ommaq ka elotarõq 300 vahistadu jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Vangimaja pia valmis! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Vangin olõmisõ aigu sai täst apartheidivastatsõ võitlusõ sümbol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
Vangivõtõt Helenosõlt sai tä teedäq, mis nõudmiisil saa Troojat vallutaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Vangiülemb oll hää miis ja ütel, et veidkeses aos võti minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vangõr õks ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_21.html
Vankri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ts%C3%B5%C3%B5r
Vanna' ütli iks, olli nuu sannatennaja'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Vanna Pühämaar’at - tuud nõstõtass noq kuvvõkese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanna Võromaad pite käümä läts' Umast Pidost kõnõlõv fotonäütüs. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Vanna ehitüskunsti opma Vanaajamaja oppuisi kõrraldaja Uusi Andres. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vanna naarku-i, vana regi jää-äi mäe ala. http://www.setomaa.ee/
Vannikõistõ panti turbapurru ja tõmmati pääle tsõõrigu mulgugaq rõivas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
24.00 – Vanno filme näütäs Kausi Mairold . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Vanno pilte niipall’o es olõki – ku pall’o tuu piltnik iks vanastõ tallo trehväs’. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Vanno tarkuisi perrä ehitämisest om kimmäs tulõvik palkõst ja savist tettül, a ka ehitämise man pilliruu pruukmisõl. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Vannuaigu lauliva tartlasõ lauluraamatust, et: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Vannu inemisi jäti sääntsit kuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vannu ja tülüstä ka olõi hüä, ku lats ristmäldä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vannu pääväpilte päält om nätäq, ja kuuldaq kah om olnuq, et Setomaal oll´ peris suur avarus ja pall´odõst küllist, miä parhillaq ommaq mõtsa seeh, oll´ vanast´ õigõgi kavvõndõhõ nätäq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Vannust roodsakist vihtust tetti ka pühkmise luuvvakõisi. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vannu tohe es no sukugi, sõs Vanajuudas tulõ ja vii õkva latsõ sannast minemä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Vannut’ nuuq arq ja Olga käest võtt sõrmusõ ar’a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vanol juudil 39 ," ütlese karüsse 40 katekeiske 41 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Vansõ temä, et mina inämb sedä suguvõssa ei nuhtlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
-Vantsõliina jaam oll jo vanast aost saani Plessi külä küle all. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vanuatu , ammõtlidsõlt Vanuatu Vabariik , om saarõ riik Okõaanian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vanuatu
Vanuatu pääliin om Vila . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vanuatu
Vanul huunil hundamenti es olõq, muguq kiviq säeti alaq, et sain õkva saa ja hüä külq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vanulsitul olliq kaq kõvaq vägimeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõbidõ Kogossõ. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Vanõbit in´emiisi nakas kaoma viil rohkõp ku parhillaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Vanõmba' ja targõmba'laulumehe' näütäse vahtsõ laulumehe, näütlejä Trolla Agu pääle. http://umapido.ee/index.php?option=com_rsgallery2&page=inline&id=32&Itemid=60
Vanõmba' uudissõ' 31. mail om Uma Pido! http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
«Vanõmba inemise, kes jõõ veeren omma elänü ja viil eläse, omma ütelnü, et pikne pess ütele ja tõsõlõ poolõ jõkõ peris sagõhõhe,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/piksepauk-puhajoo-veeren/
Vanõmba kelpkatussõ asõmal tetäs viiluga katussit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest
Vanõmba kuukuningalõ, keskmätse tuulõkuningalõ ja noorõmba pääväkuningalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmba kuukuningalõ, keskmätse tuulõkuningalõ, noorõmba pääväkuningalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbal aol loeti viil mano piksepalvõq. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Vanõmbal pojal sai ka' hää miil, õt veli om opno' sepäst. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vanõmbalõ sai hüä hobõsõ kävvü tiid pite ja maad kündä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmba mudõli omma tüükimmämbä ja hätä om noidõga veidemb, a noid ei olõ inämb saia. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Vanõmba omma kooli tsihiga peri. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Vanõmba pan’ti tagapoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq elo- ja kandsikotusõq; tähtsämbäq muistidsõq lövvükotusõq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Vanõmbaq: esä - Reinholdsoni Juhan (1766-1832), kängsepp, ildampa Rakvere kihlkunna Kaarli mõisa aidamiis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Vanõmbaq kaq võtiq joq hüäst, et väegaq tul'l rikas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq kuuliq ärq, ku poiskõnõ oll' kolmõaastaganõ, ni tä kasvi kehvä elo pääl, a oll' väega opmishimolinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kong_Fuzi
Vanõmbaq lasõ-õs võtta, niq Miitra jäi hojos (lollakas), ni saa-as inämb töötegijät, ei kedägi muid võtjat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq olli näil arq koolnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq olliq targõmbaq, sai kyik ülembist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq sysarõq panniq tsäposkaq kaala, sõlõq rynda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq tahtsõ parembat saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq vele hobõsit juutma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq veleq lätsiq kuninga mano niq ütliq, mi taha minnä ilma kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq veleq olliq jäänü kaartit mängeh arqki magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq veleq palsiq, et mi inämb ei jää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq veleq väega pallõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq veleq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq võõdõti inne sõtta ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbaq õks tahtvaq latsi siiäq kuuli pandaq," seletäs Maire. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Vanõmbast alostagõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmba vannusõrühmä võitja Risto Kööts sai 55,5 punkti 74 saiaolõvast ja noorõmba astmõ võitja Laura Eiche 61 punkti 77st. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Vanõmbide kuuluisi hin’gi las’ti näil mälehhäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbil sysaril timä pääle väega süä, et ta om ku määne turakukõnõ ja timä käest võeti mar’aq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmbilõ inemiisile omma eläjä seldsilidses, latsilõ oppasõ huulmist ja elotsõõri tiidmist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vanõmbilõ inemiisile soovida iks panda raadio pangi ala mängmä vai pini kardokanurmõ manu ketti. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Vanõmbist klassikist kirotas pagulusõn ütte-tõist võro keeli manoq ynnõ Peeter Lindsaar. http://wi.ee/voro/
Vanõmb poig es jõvva ikku kinni pitä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb poig tap'p arke' uma vele. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vanõmb poig ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb sysar nakas’ märkmä, et väegaq rikas jaq uhkõ herr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb tütär ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb vaband: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Vanõmb veli ikk ja ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb veli läts vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb veli sääd’ liina minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb veli tahtsõ kõõ noorõmbat tütrikku võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb veli tahtsõ tütrikku võtta naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmb veli võt’t siivo, a noorõmb veli võt’t pää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vanõmpit kerkoraamatit (inne Põh’asõta) olõ-õi alalõ, a võisõ arvada, et ega nä koskil kavvõmpal olõki-õi elänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
» Vaodaq siiäq , et jakaq miika umma Vikipeediä luku. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
» Vaodaq siiäq, et nätäq rohkõmb video kaemisõ võimaluisi. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Vaoda tõsõst - ei lää! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Vaos õdagult mäe taadõ, hommogult jalq tõõsõst veerest vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vaotusõpuuq olliq peeneliguq palgiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vaotusõq pääleq jaq lasõq lahku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vapanaane löüse oma latsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vapp on kimmä säädü peri keskao sõariisto elemendest kokkopant märk, midä riik, valitsõja, maakund, liin, vald, äriütisüs, sugukund, pereq, inemine vm pruuk hindä püsüväs tunnustähes. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vapiq
Vapu tüükotussit: http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
Var'onime "Trotski" võtt' tä hindäle 1902. aastagal, ku tä tarvit' reismises lövvet vai varastõt passi Trotski nimele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Trotski_Lev
Varahitsõ kana' jää-äi orrõlõ. http://www.setomaa.ee/
Varajaidsist aurusäädmist olõ-s kuigi pall'o kassu, a 300 aastakka tagasi naati joba tarvitama sääntsit moodorit, miä määnestki tüüd kah avitiq tetäq ja tuu vei lõpos vällä tüüstüspüürdeni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Vara omgiq suq tõbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varas't' arq tuu hahenaha, heit' ahjo, palot' arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varas ei saa oma kraamiga minnä, jõgi ja kõik om täl ümbre. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
«Varas kavvõlt tulõ-õs vast.» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Varas saa-as hobõst kohegi viiäq, mitte paigast es lääq, seeniq ku las’k vallalõ, ni hopõn’ tul’l kodo tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varastagui ka ei imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varastedu voonaga tagasi tulleh, aste ta üle sällüle säetu väidse terä, ni endine vanemb käle oll jälki käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Varastiq kar’a mant lambit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varastõt(u)'-sõna'-veiga av(i)tavat. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Varas varga takast varastas, a suur jummal naarahtas. http://www.setomaa.ee/
Varas’t’ temäkene arqki nuuq. tulinõuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vara taht vahtmist, hüä taht hoitmist. http://www.setomaa.ee/
Vara tetti palgi perrä kummõr, et kuq pääle pandmise palk oll' kõik ilusahe ärq vällä tett jaq vara valmis raot, sõs panti alumadsõ saan'apalgi pääleq tooras suusammõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Varatsõmba ao tutvusõ omma ka koolin avitanu. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Vara vaeseks Otepää Vaese latse kaibus EMAKENE MEMMEKENE, mes sa minno maha jätit? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Vara vaeseks Otepää x EMA KOOLI, JÄTT’ ESA ARMULE, esa kooli, jätt’ velle armule, veli kooli, jätt’ sõsara armule, sõsar jätt küla armule, küla jätt aia armule, aid jätt nõgese nõjale. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Vara vaeseks Sangaste ÄRA KUULI EMÄKENE, hauda viidi armsakene, jät mu maha marja-suuru, undile ua-suuru, läve alla läädsa-jämmu, põrmandule põrmu-suuru. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Varbahalu ärvõtmisõ abimehe ja süämehalu ärvõtmisõ abimehe... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Varbaq tulliva kah inne uut mängmist är praavita. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Vares kuulds, et tiane siände vana olli, es tii tiastege tegemistki änäp. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Vares tõi sõa sõnomida. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
«Varetepalu» mängitäs viil kõrd Kaika suvõülikooli aigu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Varga küsünü naasõ käest: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Vargal omma lühko jäle'. http://www.setomaa.ee/
Varga lännü sis matusõaiast müüda ja pandunu naasõ sinna istma. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Vargal üts patt, takahotsjal ütesä. http://www.setomaa.ee/
Vargamäeläse (nuu, kiä Tal’nan mättä pääl elutsõsõ ja mi käest rahha nõudva) es taha külh vahtsõt säädüst tetä, a ütel Virumaa matsil sai heng täüs, ku tsia olliva mitmõs kõrd karduka är võtnu, ja tä andsõ riigi kohtulõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Vargaq omma käen, puid ja rahha ei olõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Vargaq pakku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vargaq tegeväq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varga võttunu sis ka naasõ üten. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Varga ütelnü: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Vargit oll väega pallo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vargla Aleksandra (Al`la) Saatserinnah, s.1935.a. peri Vedernikast. http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Varitsusjahti lupa säädüs pitä, no immist põrssiga laskõ ei või, õnnõ hiidütä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Varjuliidsi puiõ all / A. Ritsing ; sõn.: http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Varra kevädest ilda sügüseni õigati ommugide kokku ainamaale, karja, nurme vai talgitele minejit. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Varra-ks inne, varra jo inne valgõta. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_25_laul.php
Varra-ks inne, varra ma inne valõgõta. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_22_laul.php
Varra-ks, ma varra väiko valõgõga. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_18_laul.php
Varrampa sai inämb juuskmah käütüs, nüüt sõida rattaga. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Varra om koolta, mitte üles tulla. http://www.setomaa.ee/
Varra valgega, kui pilkpimme olli taganeman, aga päiv es ole viil mõne nuka vai tuka takast vällä tullu, alustedi edimeste toimetustega, talitedi eläjä ja nakati valmistama päivätüüde vasta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/hommik/
Varravalgõn naas’ all hirmsa paugutaminõ: mõtlimi, et no nii, sõda käü joba. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Varregõ saapa' omma seto uhkus. http://www.setomaa.ee/
Varsaknõnõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varssavi om Poola pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Varssavi
Varss nakas joo tändämä käeh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Varsti jõudsõ ka tõõnõ tulõtõrjõauto tuld kistutama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Varsti naas' kell jälki puul' neli saama ja jälki tull' hirm naha vaihõlõ, õt mine sa tiiä. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Varsti oll ka vägimiis mõtsast väläh ja tull Kalõvipojalõ vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Varsti pagõsi tä Soomõst edesi Ruutsi, kon näid võeti vasta lämmä kakao ja võiuleibiga. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Varsti peräst tonte tulekut kanneti süük lavva pääle. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Varsti pääle seda tetti seltsi edimine põhikiri, kos oli paika pantu «juurte» olemanolu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Varsti saiõgi plas’ku tühäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Varstu inemise jutust löüd Mõnistõ inemine nall’akiid sõnnu ja Haani kandi kiil om mi meelest peris võõras. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Varstu ja Antsla kandin toimõndaja luudusõ- ja talomiis Pulga Jaan arvas, et parhilla saa ei ütegi as’a pääle kimmäs olla. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Varstu koolin oll’ seost sügüsest vaia tüüoppusõ oppajat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Varstulõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/EL/vanaweb/9810/hobune.html
Varstun ellimiq,» meenut` Evi (55) Haabsaarõst. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/life.htm
Varstu vallan eläs tuu Gootsa poiss`, kiä om niguq elläv anõkduut`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Vars ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varvalat ma olõ kuulnuq külh, a mälehhäiq kual kottal tä ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varvale om maalitki, et mõõga pääl sais. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varvara kerigo kõrval śoo päävä mälehtüse kerik.] http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Varvara vai setosidõ kerigu ussõ takah väläh om kõva seltsielo: kõnõldas, kuis kinkõlgi' elokõnõ lätt, kiä' eläs, kiä' koolõs, kua om mehele lännü', kinkõ om miis maahha jätnü', kinkõlõ om lats sündünü' ja kuis õks vanastõ eleti ja midä tetti ja kohe kjauti. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Varvas om jala osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Varvas
Varvastõ vahele pandi sammõlt, rüäjahu. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1549
Varõmp es olõq kahjus võimalik, kuna saatõkava oll` planeerit, tiat` programmiadministraator Källo Velli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Varõsjala kotsilõ või üteldäq viil varõslill vai varõsninn , mõnikõrd ka haraklill . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Var%C3%B5sjalg
Varõsjalg (ladina keelen Anemone ) om mõtsalill. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Var%C3%B5sjalg
Varõs lask’ kanapoja vallalõ, tsilgut’ uma pitsati lepingulõ kinnitüses ja ma… http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Varõs lindas, siivaq juuskvaq verd? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
«Varõs, olgu seo sul viimäne!» http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Varõssõ ei olõ mu teedä lepingut riknu, kuigi kanapoigi om mul nüüd hulga inämb. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Varõssõlõ võõdass jo naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varõstõ Od’o tekk Ambo Miitralõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varõstõ külän tetti tiid, sõs tul´l pal´lo luid väl´lä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Varõstõlõ pidämä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Varõsõ korsi kokko kyik timä luu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Varõsõ korsi 92 kokko kõik timä luu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Varõsõ 89 olli jo liha ar' söönü. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Varõsõ olli jo liha ar söönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Var’okaetus om kaq rohkõmb halva asi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Var’opaiga luumist tugõsi hasartmängumassu nõvvokogo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Var’opaiga näid es taha, omma joba kassõ otsast otsani täüs. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Var’opaigast om api otsnu nii maa- ku ka liinanaisi. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Var’opaika saa egä viies hädäline, tõisi häti arotõdas ja opatas, midä tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Vas'kahanna vägimehele antu süvva ja kästu aho kõrvalõ makama heitäda. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vas'k vinnanu umalõ poolõ, miis umalõ poolõ - nii kavva ku kakõnu hand puolõs ja jäänu jup'p handa mehele kätte. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vas'sokõnõ, pujakõnõ, tul mo mano magama! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasaraga näpu pääle lüümine ja väidsega kraapsaminõ tõõnõkõrd – tuud õks juhtus, sinnä saa-i midägi tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Vasik sei arq meheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasildõ külä kar’usõq, poiskõsõq olliq väega üte õdagu vannuq (vandunud) ja koirastükkä tennü Udsitaja palo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasinõ hopõn mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasinõ jätä alla ja kullanõ üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasinõ kopakõnõgi veere pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasinõ laiv uppu arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasitsõq rõivaq, tõld ja hopõn’ kaq kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasja oll’ kah jahimiis. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Vasjat ei olõ putkan. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Vaskhussilõ oll kolm sõnna. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Vaskineiu vastu tulli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Vask om keemiline element aadomarvoga 29. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vask
Vask om kõ kallimb, selle et kulda-hõpõt olõi õgal mehel, a vaskõ om õgalütel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassil, esä ja imä magasiq üteh tarõh, Ivvan magasi uma naasega tõõsõh tarõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassili Talumees, kiä oll` tuuaigu sanatooriumi juhatuse esimiis, otsõ nuuri`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Vassil kaes, et asi halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassil läts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassil umma naist es usuq, a Ivvan väega us’k’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassil võtt püssä ja lätt minemä, oinas kõ takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassokõnõ lätt kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassol kahjo pois’kõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso läts mõtsa, püüdse jänese kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso lätt kodo, ikk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vassol õgapooli abimiis ja käve kar’ah joba. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso poig nakas’ provvaga juttu ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso poig väega väkev. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso poig ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso pojal oll väikene karapinikene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasso pujakõnõ ütel kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vass’o kai – oll’ jah tuul’ likõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
Vass’o käräē kõnõlõjalõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Vasta Rooga silla posti lei pütü katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasta hummukut jäi magama ja näi säänest und. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Vasta hummukut ütledi Tal’nast, et ku tulõva masti võtma, sõs tulõ sabotiiri, mitte laskõ näid eetrihe ummi saatidõga. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Vasta ilmu no Uutsõ jär’v kõõ undas perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasta - jälki mõtõl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Vastakaalus sünteetikakultusõlõ om mõnõl puul Euruupan matusõkõrraldusõn mintü hoobis säänest tiid, et riik vai umavalitsus ost lahmagu mõtsa, kohe sõs umadsõ saava puu ala matta palutõdu inemise tuha. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Vastakaalus väiku kõnõlõjidõ hulgaga kiili häömisele ja suuri võidukäügile om pall'odõn maailma main arvo saad, et väikeisi kiili om vaia alalõ hoitaq ja arõndaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Vastakaalus võinu oppust võtta võro, seto, mulgi ja saari keelest. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Vasta_ks puttu vanamiis. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/13.html
Vastapiten. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Vastapiten, a ku tä om luudu, sõs tulõ tä rahulõ jättä, selle et kiil om elon asi, timä hengäs ja arõnõs ilma, et olõsi vaia ülearvo pallo tsuski. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Vasta pühhi syss imä ütel', et hilestägeq katla all arq tuhk, noq joq nakkas Jummal tulõma kost'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vastareformats'ooni käügin 17. aastagasaal muudõti suurõmb jago kuningriigist jälq tagasi katoliikligus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vastareformats'uun vai katoliiklik reformats'uun oll' katoligu kerko akts'uun protõstantligu reformats'ooni vasta, minga püvveti takistaq kerkolahkõ tekkümist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vastareformats%27uun
Vastas, es olõ midägi nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasta tallisaina omma mõnõ kõva paugu käünü ja laudu om kah murtu. http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Vasta tulõ ül’däq, et: jummal’ häämiis’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasta võtta es jovvaq, muido el’läq es saaq, ku pidiq pagõhhõma arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vasta õdagut istutas ütenkuun tsäilavva takan ja arotadas, määndsit ettevõtmisi tulõva aasta ja viil edesi olõsi vajja käümä tougada. http://www.kylauudis.ee/2011/10/05/tulokil-om-nautus-suidsusannust-ja-suidsusannapaiv/
Vast häste sei. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Vast iks. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Vastik soldan kisk risti kaalast ja visas hinnest kavv?d?he k?ik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vast johu sääl kui syna ütlemä ja tetäs meile surm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast jummal avit’ rohkõmb, a varõs sai terves. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Vast jummal avit’ rohkõmb, a varõs sai terves.» «Mul om koton varõs, köhis, avitagõ!» kuuld´ tõpratohtri Piiri Ain (49) telefonist. http://www.kylauudis.ee/tag/loomaarst/
Vast katlamajja küttes kõlvanu pruuki, nigu Läänemaal joba tetäs. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Vast kuna oll määne laisk Kundra, syss tuu perrä üldäski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast kümme minotit käve är. http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
Vastlalaul Kambja/Puhja x Lina loitsimine Liha eite ommuku viidi sõnnikut aia pääle ja tütriku kogusiva kokku ja lasksiva liugu ja esi laulsiva: http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/
Vastlapääväliugu saava seo aastak laskõ kül mõnõ ütsiku, a tuust ei olõ kah hullu: ku seokõrd pikki linnu saa ei, sis mõnõl tõõsõl aastal iks. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Vastlasõitu tetäs siiämaani, muu kombe (“mõtsiku” tegemine, kada-ajamine) om aga unetunu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/talv/
Vast myni veerekene viidi ussõ kaq, tsirgulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast nakkai inämb api saama syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast nii puul’tõist aastäkka tagasi naksi leibä küdsämä. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Vast piät määntsegiq ull’usõ vällä mõtlõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/inne.htm
Vast saa tuu as’a kaq arq tuvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vastseliina, Loosi v., Tissi k. - Liina Liivoja, VII kl. < Liisu Kirep, 94a. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
< Vastseliina khk., Morosuu-Tsäpsi k. - Ija Daniel < Jakob Kalder, s. 1868 (1937) Sisestas USN, kontrollis Kadi Sarv, parandas Maarja Oras Päiv lätt jumalihe - tuu tähendäs, et päiv lätt luuja - lätt är jumala mano mäki taadõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Vastseliina mõisa "jaama oroh" palanu vanast üöd ku päivä tuli, minkast arvama naati,et siäl vana halv raha kuivatas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastseliina mõisast Võro liina poole, minnä 2 versta maad om tõisi, tõisi poolõ tiidä suur mõts vastseliina lipardi jaos sedä mõtsa kutsutas “Risti mäe mõts”. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastseliina mõisast paar versta maad lõune poole, om Ravvanurm, koh vanast kõrts, ja sõa-kasarmu olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastseliina vallah, Tabina külä katõ talomehe piiri pääl um üts suur kivi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastseliina vallah jõrõma külä maa pääl om üts suur kivi kost ollev vanal ajal raha löütü ja olevad viilgi aga kätte ei saavad. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastsõliina kihkunnah, Vastsõliina vallah, Ziistre küla lähekõrral om pallo sõa kääpit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vastsõliina kihkunnas, Misso vallah um üts mägi, midä rahamäes kutsutas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vast ta rahha mõõt? http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Vast ti sinnä läät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast toovaq määntse lõpnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast tulõ sääl muq rahalõ kaq raha mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast tuu lätt järge tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vast tä õks sita muudu om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vastus: mis mõnnu õks saa ollaq kahvatide pudsajide pihta põmmutamisen (nigu lõokõsõ pesä)? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Vastus oll’: ärge karjuge! http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Vastus ragaja puol õige kärmäs: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Vastus ragoja puul õige kärmäs: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Vastussõ saa ka küsümüsele, kost noid ülepää hindäle hanki saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
» Vastus tull` ministeeriumist sääne: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Vastus tull’ kipõlt: kulõ, miis, seo jutu pääle saadami su sinnä, kon tüüsuka omma prii, a võileevä pääle sullõ võidu ei lupa! http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
“Vast viil kellel kedä om kotoh?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vas’la küllä Ori-Ivvani poolõ oll saanu tuukõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vas’sil kaes papp reh´ks’äs paar’ kõrdu kadinitsaga üm’bre tõrdu, võtt üt’e tük’ü lihha, võtt tõõsõ tük’ü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vas’sil län’nüq pap’i mano, et vot niimoodu om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vas’sil uut jal pia nädäli arq, ei tulõq pap’pi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vas’sil uut nädäli arq, pap’pi ei tulõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vas’t. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Vatikan , ammõtlidõlt Vatikani Liinriik , om tsill'okõnõ Õuruupa riik, miä om Rooman . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vatikan
Vatikanin um ladina kiil ammõtlinõ kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ladina_kiil
Vat sul om noq poig! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vatust kasvi Aphrodite, kiä uhuti lõpos kaldõ pääle Paphosõ lähkün Küprüse saarõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aphrodite
- Vatõr andsõ rubla raha ja ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vatõr,näütä mullõ, kuis karüse pilli tegevä, mul um kah himo pilli puhku. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
"Vatõr3, näütä mullõ, kuis karüsõ4 pilli tegevä, mul um kah himmu pilli puhku." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
Vatõr tahtsõ küünält läitä, kuid see es võta tuld. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Vatõr, vatõr! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/karupuhubpilli.html
“Vatõr, võta minno ka pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vatõr, ärr söögu-ei4! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanejahuntaidas.html
Vatõr ütel: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
"Vauh kaalah, vauh kaalah, arr piät siist minemä!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vaõnõ mehene võtnu ka viimädse jou raasukõsõ kokko ja pannu kodo poolõ plagama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vaõnõ mies pässi tuost samast tunnist saani timäst priis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vaõnõ vaivatu mies päsnü ütsa kuulise vaivamise perrä kiusajast vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vedadõ aigsõn uson oll' tä pääväjummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Vedaq vai veedaq (sanskritikeelidsest sõnast veda vai ved , miä tähendäs tiidmist) ommaq hinduismi kõgõ vanõmbaq pühäkiräq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedaq
Vedatõdas summagaq, a kel ommaq viil määntseq salapatuq, tuud erälde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vedelüseq ommaq näütüses vesi , õliq ja veri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedel%C3%BCs
Vedelüs esiq om vals-kõllakas; timä sisen ojos arvamada hulk väikeisi verevit täpikeisi, miä veretäpikeisis nimitetäseq ja verele verevä näo andvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Vedelüs om likõ ja võtt anoma kujo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedel%C3%BCs
Vedelüs om ollussõ vorm, mil om piaaigo kimmäs maht, a olõ-i kimmäst kujjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedel%C3%BCs
Vedelüst om rassõ kokko litsuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vedel%C3%BCs
Veden’jäst üripäivä olõi t’äüt nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veebiviktoriini ”Ütski tark ei sata’ taivast” parõmba’ omma’ teedä Võro keele ja kultuuri tundmisõ võistlusõl «Ütski tark ei sata’ taivast» oll’ 8. klassi arvõstusõn kõgõ parõmb Hebo Rahman Osola põhikoolist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Veebruarikuu Uma Pido lauluproovi' naisilõ nurmõst! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Veebruarikuu Uma Pido lauluproovid naisilõ nurmõst! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=57&Itemid=73
Veedade rahvaarvuga om perädü andsak lugu. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Veeda omma Sri Lanka muistidse inemise, kiä eläsi tan ammu inne singali ja tamili rahvast. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Veeda omma Sri Lanka muistidse inemise, kiä eläsi tan ammu inne singali ja tamili rahva taha joudmist, seo viimäne oll arvada kate ja poole vai kolme tuhande aastaga iist. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Veedatamine, ta nigu nõrgutas inemisel süänd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veedõkõnõ mutsätada. http://cfe.ee/cantus-book?code=394&l=25&a=226
Veedü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Veege_ks syna mu umilõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/21.html
Veelgi es häälitse tutva mõtus. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Veel parhillakiq om tunda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veel tetas ka niimuudu, õt miiga seest võiet pudelihe meelütädäs kusikuklasõh. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Veenü nurmõ pääle, tõstnu kivi üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veenüs om Pääväsüstemi Pääävä puult lukõq tõnõ hod'otäht . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veen%C3%BCs
Veenü uma pesä mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Veerakõsõl oll´ külh esä, a nääq vist tiiä es tuud. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Veere' omma' tettü peräst mano. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Veereh joq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veere pääl elämise tunnõ om mul kõik’ aig seeh olnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Veereq ommaq sõs kui salapulkõga kinniqpantuq ja nii kõvva, et luid ei lüümise ei põrotamisõ ei ka kangutamisõ läbi kuust ärq ei saaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_p%C3%A4%C3%A4
Veereq ommaq tettü peräst mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veereq, veereq hobositta... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Veereq, veereq kukõlikku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veere, veere hobositta, hobositta, huhmõrpakku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veere, veere hobositta jne.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veere, veere kukõlikku? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veere, veere kukõlikku jne.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veere, veere, päivakene, veere velle … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veerge_ks vihta, läkeq luuda! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/16.html
Veeri, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veeri sinnä, kon mu velle, elleroo, elleroo, tsõõri sinnä, kon mu tsõtsi, elleroo, elleroo! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veeri sinnä, kon su velle, tsõõri sinnä, kon su tsõtsi! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veeristmise viiga mõsi kaq lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veeri velle aida pääle, tsõõri tsõtsi kirstu pääle – velle aidan verevida, tsõtsi kirstun … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veeroja Eda . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Veeroja Eda jutu perrä naatas sügüsest oppama sannamehe ja -naasõ mõistmiisi: sannakütmist, sannan toimõndamist sannankäümisest ravitsõmisõni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Veeroja Eda kõnel, et om jo alustet sanna kotsilõ tiidmisi kogomist, a plaan om kogomistüüd laembas aija: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Veeroja Eda om edimäne Eesti ettevõtja, kiä sändse lua sai. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Veertäjä lask, kohepoole tä paremb arvas olevat laske, õnõ kui üts saa mitu kõrd kõrraga laska, siis piät tä üts vuur ütte puuldõ laskma ja tõõnõ vuur tõiste puuldõ. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Veertämisest piät olõma tett muna loomka, loomka tetäse sääne, nikuh mul pildil om joonistõt. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Veertämä nakas tuu inne, kink muna inne alla lasti ja siis jälle see, kelle muna järgmisena. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Veeränd Soomõ alast om põh'apolaarjoonõ takan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
Veeränd tunni korjamist ja kolm pangi olli kuh’aga täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Veeräq meile, vihmakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx4.html
Veerõkõsõ pääle, veerõkõsõ pääle. http://cfe.ee/cantus-book?code=331&l=25&a=76
Veerü sinna, kon mu velle, tsõõru sinna, kon mu tsõtsi, veerü velle aida pääle, tsõõru tsõtsi kirstu pääle! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veesaare Anne kynõlamise perrä saa tä võrokiilsest tiatrist viimätseni arvu ja võtas võrokiilse rolli õkva vasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
"Vee sa vanalõ moorilõ kodo sõna, et Jüri om hukka saanu." http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Veetsmanni Aare umalastu ilvesse topissõga Rasina luudustarõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Veevlisalv. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Vehklemine om spordiala , kon kats vastast püüdväq ütstõist sportmõõgaga tsusata vai lüvväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vehklemine
Vehmre sisse visnapuusta, looka pääle lodjapuusta. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Vei aita kuulja kirstu mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei ar ja tuu pido oll kyik väegä kurvastõ, et kohe tuu tütrik katõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei ar kauõndahe, vei hindäle naasest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei arqki latsõkõsõ mõtsa tammõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veidemb ku kats nädälit tagasi otsust ärminejä valitsus, et mass reservfondist egä tsiakatsku koolnu tsia häötämise kinni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Veidemb om tegeld seto ja mulgi keele arõndamisõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Veidemb tunnõt ommaq šahh Shoja kalm ja Haft Tanani mausoleum, kohe om matõt 7 sufi müstikut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Veidükese parõmbas inemises, ma arva, et saigi. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Veidü om noid, kes omma tüüriistuga kokko putnu. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Vei esä kätte tuu kirä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiga hallõ laul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Veiga hää om ka tuu, õt täl om võrgust lugõmisõ võimalus! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Veiga hüä isiksus sõbra ni bändikaaslasõna. http://www.zetod.ee/set/zetod/artur
Veiga ilosahe laul. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Veiga ol'l' sääne kall(i)s arst. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Vei hauda ar'a, es saa kiäki kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei haugas timä vällä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vei jal lapju ar kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kaema, näüdäs umma aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kaq vilä vällä, pan’d’ tulõ külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kikas teedale-paabalõ karidsa tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kodo naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kodo, nigu kundsaq kolisivaq, heit’ sängü, nigu sängü lauaq mürisiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kodo, pan’d’ hüdseq majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kodo puuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kokk nimäq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei ku kavvakõistõ ja ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kuningalõ pähütsehe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kuningalõ pähütsehegi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei kyik hingeq vällä, ynnõ kolq tarka miist jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei lamba är' - ja hunt vei. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vei latsõkõsõq jal mõtsa tammõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei liha mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei lõvipiimä ka kodo, and sysarõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei matusõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei mehe karauulimajja, lätsi synaga kõrtsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei miq tuu pühäse prihot’ski ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei munakõsõ arq ja ik’k, ik’k matusõh, kooni jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei mynõlõ moonanaas’ele kor’v(i)kõsõga munnõ ja tuu las’k üüd maadaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei mõrsja arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei naane nuuq vanalõhalvalõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vein vai mar'aviin om mar'a- vai puuvilämahlast tett alkoholiga juuk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vein
Vei näile kaq kykkõ süüki niq viina, niq olut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei nä omma kohta ar'a. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei, pan’d’ pühäse puuti, naas’ timmä kumardama õga hommogu, õga õdagu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei pan’gi arq, jalq tulõ väega vihasahe, muudku: hööräq huhmõr’, pes’säq pekel’, jär’ge saa, ar neelähhä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei papikoti tii viirde, köüt’ versatulba külge kinni ja kirot’ pääle, kes möödä lätt, viis vuuri lüvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei provva tsirgu herräle süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei pudsaja tarrõ esäle kaia, et vot määne tsirk siiä käu, kullanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei pääherrä mano, kiä tulõ seeh pees'üs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq arq omma tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq hobõsõ kodo, panniq lavvaräti pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq kerigu mano, jaiq vaesile ja rahvalõ, syss oll ülnü, et aituma, noq külq joq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq lehmä liina, möiq arq, saiq kolq rubla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq rattaq mäe pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq sinnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq teräq, olõq ja raha kyik kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq timä mõtsa, et panõ mõts kaq kargama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiq valgõhõ pidomajja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei repän jalq kuninga muro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sandikõsõ lämmähe sanna magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sinnä riiki, koh temäl uma tätä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sinnä tarrõ tütriku esä ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sinnä tsässona mano, sääl lei pää otsast maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sis perremies tõsõle mõne leevä koorigu ni ruvva perrä kah, sei tiä nivõrra ku sei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vei suurdõ tammõ mytsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei suurdõ tammõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei suurõ laja nurmõ pääle, pan’d’ kivi rõugu otsa istma, peris alastõ, kest talvõl, et siih timä külmäs arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei syss mehe vällä ja läts kooni sai üte kuninga poolõ jalqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei syss ull veli kunngalõ, et noh, ma tõi sullõ tütriku, anna mullõ noq hopõn kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sõrmusõ, an'd' tütrigulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sõrmusõ ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei sõs mehe vällä ja läts, kooni 46 sai üte kuninga poolõ jalki. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vei sõs ull veli kuningalõ, et noh, ma tõi sullõ tütriku, anna mullõ no' hopõn kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vei talli mano, las'k' pulli maaha tappaq, pan'd' naha sisse, kuts vanaesä, istõ sälgä, ol'l tulõk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei timä oma naase arq varetsahe ja velenaane tapõti arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei timä sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veitkese iks, a meil olõ-i egäl mehel umma massinat, mehe omma jaedu tuu perrä, kes määnest tüüd mõist. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Vei tsirgu esäle, et vot, mi löuse tsirgu üles. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Vei tsirgu esäle, et vot mi löüse tsirgu üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tuu herr pois’kõsõ hindä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tuu ka suuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tuu papi suu viirde, visas’ turbahauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tuu tütre kaq arq kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tä nuuq latsõkõsõq ütskõrd joq mõtsa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tõõsõ tsäi imäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veitü ao peräst provva jalq ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei türmüst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tütrik timä syss provva mano ja provva kutsõ umma tuppa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei tütriku tarrõ esä ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei umma mõisahe kodo arki tuu naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei varsakõsõ uja viir’de, mõs’k otsakõsõ puhtass, et mis syss hin’näst laska süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiväq arq pühäsekese randa Lisarja mastõrahõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiväq kosilasõlõ kao. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veiväq timä liina ja anniq kuninga kätte, et sääne om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei õks mõni lauta kah. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vei õks pühäse ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei üle arq, võt’i tapiq pojagi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei ütte memme haigõmaja mano. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vei üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei üüsest põrgohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vei’ ka uma nõo ärr’, sis jäll’ lõiksi takah ajamist, ni naksi jäl`l`ki järgi saama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vele' jah. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Vele Koha saiva 81. kotussõ, uman võistlusklassin olli nä kuvvõnda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Vele ei usu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vele kaesõq ja märgiseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velekene, arq võttu naist!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velekene_ks noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/4.html
Velekene, ma lätsi su poolõ tuld küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Velekene, maq jõvvai minnäq, avidaq minno sanna!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velekene, maq olõ väegaq haigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velekene, noorõkõnõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_08_laul.php
“Velekene, panõ mullõ nooq käeq enne puuhu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velekene, panõ noq käeq kaq mullõ puuhu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velekene, tul süümä siiä mu mano!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velekene, velekene, sa joht oppa-as minno hüä tii pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velekene, võttui!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velekese Nursin, a Syss´o tallu tiiä ma ynnõ ütte, tuu om Miss´o lähkün. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Vele-ks jo vele tarõ tammõ juurõ päällä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_17_laul.php
Vele_ks-jäl-keist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/9.html
Vele_ks-keist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/22.html
Vele_ks-kene noorõkõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/22.html
Vele_ks-naane, linnukõnõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/19.html
Vele_ks-no-keisi, noorõkõisi! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/12.html
Vele_ks-no-keist noorõkõist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/9.html
Velele. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Velel jalq vaija tööhü minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velel jal tahtu-us midägi üldä mullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velel kutsut velenaasega kyik hõim kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velel läts ka meel haigõst, et egas naasel õks tahtu-us last tappa, umma last. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velel oll õks sysarõ pääle hallõ, es ütle midägi halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Velel om taskuh nynarätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane es jõua kannahta timä juttu, ütel, mis ti kullõdõ ja tull velenaasel jal sada ruublit massa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane es nakka sõsart võima nätä kohki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane es taha joht üüses võtta, a herräq ütli, et kohes timägi lätt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane hõigas’, et tuu om valõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Velenaane” jne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane kirot ümbre, et saatkõ sitatsõ luuaga majast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane_ks, linnukõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/34.html
Velenaane käve kül joq käristeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane köüdeti halli huu hanna otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane märke arq, et soo olõi inämb häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane sis om, a tuu om Ahjal. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Velenaane tapp ar uma lehmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane tap’p joq hobõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane tap’p oma latsõ arq hällü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane tek’k sääntse kirä, et aagõ majast vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane vahet’ jalq kir’ä arq ja kirot’, et olgõ naane kõ pojaga pant vaati ja arq mere pääle saadõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane, velenaane, tulõ sanna kütetöhe! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane ütel, et sandi tükül no vaja kynõlda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane ütel’, et kae, mis su sysar tek’k. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane ütle-es kaq midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaane ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaan’e lät’s hobõst süüt’mä, hopõn’ lei jalga pite, nii et tuust ol’l viil jummal’ hoitmah, et luu kat’ski es lääq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaasega kõõ tüüti pühäpäivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaasel oll sann kütet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaaseq joq kai, inämb tulõi kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaaseq kõnõlasõq, et ull om jo kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaaseq olli väega hüä inemise, a veleq tiiäi mille nakka-as sal’ma sysart. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaaseq pand lavva taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaaseq veidikest tuud asja tiidseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velenaas’el sai kupõ rohkõp. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Velenaisel om mitu lavvatäut süüki, a mul ei olõ üttegi lavvatäut süüki." http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Velenaisiga ik’k hüäst meelest päätävve arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velepojakõnõ_ks, mu meelimar´akõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/20.html
Velepojakõnõ, mille_ks sa rüheq är koolda? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/20.html
Veleq Wrighti Orville (Orville Wright, 1871-1948) ja Wilbur (Wilbur Wright, 1867-1912) olliq kats ameeriklast, kiä märgeq vällä ja ehitiq valmis kõgõ edimädse linnuki , miä linnas', nink teiq tuuga 17. joulukuu pääväl 1903 edimädse linnu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veleq_Wrightiq
Veleq elli rikkahe, a Kriisa oll vaenõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq jalq hagõma: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ja velenaaseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq joht tunnõ-õs timmä, a sysar külq tiidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq joq kullõsõq, jätväq ragomise maahha, et mis tuu helü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq jo tõrõliq, “Ku ti viil tulõtõ, syss saatõ ti siiä kirstu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq kaesõq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq kaesõq, tä om rahha myytnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq kaq teeneq syjaao arq ja tulliq kodo ja eläseq parhillaki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq käveq kodo kutsmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq küsüseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq küsüseq, mis näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq lätsiq ilosahe esä poolõ tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veleq, me kingi ka tälle midä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq, minge ti kaq vahtma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq mõtli, et kohes timä jäi, läts mõskma, nii tulõki-is tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq, noq om asi halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq pagõsiq liina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq panni lõvipiniq ussõ pääle ahilihe vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq saa-as arvugi suurõ kar’a ja inemiste seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq säi tä jalq süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq tundsõq külq, a võta-as selle umas, et syss annaq tälle kaq maad jo jako. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq tõmbsiq nuuq ilosahe üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ubinit kakma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veleq, vai läät ti noq mu iist vah’t’ma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq veiq aida tühäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ütleseq Ivan Hatapojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ütliq, et läkiq kaema tulõ mano, et kes tah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq ütliq et tä om joq ulli vaenõ, et midä tä noq nakkas myytma kaq me mõõduga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veleq üts ravitsõs sikka, tõõnõ pahru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vele sysard, virvekeist! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/9.html
Vele väegä tõrõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vele võti kolm tükkü naaseq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vele ütli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vele’ naksiq joq tütrikkõ naases võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli Toomas om jahimiis ja kõnõlõs, et mehe omma timahava lasknu 35 tsika ja säidse põtra. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
"Veli ai ussõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Veli aja puulpühä hõimu kokko esäle pomkalauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es aja minemä kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli esi ka sedä es panõ tähele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es kullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es lupa naist võtta, sõsar es lupa mehele minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es usu umma naist, es tulõ säänest jahti ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es ütle jalq midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli es ütle midägi tuu peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli inämb naist võta-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli jalq läts syyrdu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli jäl iks velele kynõli: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/8.html
Veli jõiõ, kuuku, mino vere kuuku! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veli kaeq, ku päiv tulõ jalutsihe, syss ajaq minno kaq ülest.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velikaja veeren ommaq oblasti suurõmbaq liinaq Pihkva ni Ostrov . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pihkva_Im%C3%A4j%C3%B5gi
Veli ka vihast syss jo sysarõ pääle, et noq ku timäl olõi inämb minnu hallõ, syss olgui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli kiil'd' kutsigõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli kullõkis, võtt arki naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli kullõl kaq, läts viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli kuuli arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ku võtt, lei timä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli käsk panda käe kannu pääle ja ragi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli käskse mul rõivihe panda, vei mu mõtsa ja ragi käeq mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli käve kõõ kütti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli kütt sanna arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velile tõi hüä pikä tsiaruhõkõsõ tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts jalq püssägaq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts kodo arq, sõsar jäigi mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts mõtsa syyrdu, velenaane jäi sysarõga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts sõitma vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts tüühü arq ja velenaane tapp kotoh kana ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli läts tüühü, hukas timä taldriku ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli midägi ütle-es, “Murõh no, küll mi noq taldriku saa.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Veli, milles27 su leib ni kõva um?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
“Veli, min kodo, viiq sysar mõtsa ja tapaq arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli minu vere jõi, kukkuu! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Veli mõtõl: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli naard. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli oll väega vaesõs jäänü ja kakõnu rõivaq säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ol’l türmäh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli om viie versta … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veli pand käe räti siseh puuhu, nii läts kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli peä sõtta minemä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Veli ragi käe maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Veli ragi maaha ülekohut.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Velirand ( Arotus | kirotusõq ) (Vahtsõnõ leht: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
Velirand Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:User_lv-1
Veli sõitsõ edesi ja mina jäi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli tahtsõ naist võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli tegi umalõ lumbilõ aia ümbre: lindama saarnas viil opnu ei olõ! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Velitsidekogoduisi vaimulik lõunaeestikiilne kirävara. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Velitsidekogodusõq, Mango Hans. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Veli tull kodo ja kaibas’ velele, kae mis sul hüä sysar tekk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli tull kodo, jalq kaibas velele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli tul’l kodo, võtt sysarõ sälgä joq mõtsa viimä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli täüt arq kyik timä käsuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli tõmmas’ viil luhidsaga kruut’i joonõq sis’se, et soo su jago ja soo süüt saq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli uut’, uut’ kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli velega kõrvu, a tõõnõist es tiiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli viie versta taga, tsõtsi kuvve kuuse taga. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veli viie versta taga, velle, elle, leelo, leelo, sõsar kuue kunnu taga, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veli viie versta takan, elleroo, elleroo, tsõtse kuvve kuuse takan, elleroo, elleroo. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Veli viihädän : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Veli viil om väikene, sõsar sõrme-suurukõne. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Veli võt't püssä niq läts mere veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli õks ütle-es midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütel, panõ käe paku pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütel sõsarõlõ: mingui mehele, ma ka võtai naist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütel’, et kopral om sanna vasta huvi, a kiäki es mõista arvada, mis edesi saa. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Veli ütle-es midägi tuu üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütlel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veli ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veljä otsõ, simmõ'õs, sele'es. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/11.html
«Velle armastus, las sis veli tiin' kroonut edesi!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kira.htm
Velle joosivi kivvi otsma, niikavva pand poiss kübärä pähä, aste teki pääle ja käsk tekil ennäst sinna lima viiä, kos tuu kuningas olli, kelle tütart tema kuninga poig naises tahtse saada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Vello: http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
11.25 Vello Jüriöö. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Vello iistvidämisel luudi 1967. aastal Krabi koolimõtskund, miä pedä tulõva sügüse 45. aastapäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Vellol olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
Vello näkk’, et ka suurilõ om vaia umma luudusõoppust ja kuunkäümist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Vello om ka kõva tsialiha suidsutaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/elu.htm
Vello tahtnu teedä, ku kavvõlõ timä lauluhelü kost. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Vell´o_ks lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/23.html
Vell´o_ks mi Riiga virodi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/15.html
Vell´o_ks no lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/14.html
Vell´o_ks osti kolmõq kängäq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/12.html
Vell´okõnõ_ks mu armakõnõ! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/8.html
Vell´o no_ks lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/i/7.html
Vell´oq iks lausiq meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/29.html
Vell´o, sa lausiq meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/79.html
Velázqueze Diego (Diego Rodríguez de Silva y Velázquez, 1599-1660) oll' Hispaania barokiao kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vel%C3%A1zqueze_Diego
Velül süä täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vene rahvas küll kõnõlõsõ et siäl mõtsa jaoh olevad ütten paigan paigan suur kivi rist ollu sõa mattuse pääl ja sinnä olevad vanast rootsi sõa ajal üts rootsi kindral mattõdu, - Aga nüüd olen ma sedä ümbre oleva rahva käest nõudnu ja ei ütle kiägi sedä tiidväd. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Venezuela jagonõs 23 osariigis, 1 liiduringkunnaks ja liidusõltkundõs (nuuq ommaq Venezuela saarõq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela kultuuri om mõotanuq kolm suurt lätet: põliskultuur, hispaania kultuur ja aafriga kultuur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelal ommaq maailma riigest kõgõ suurõmbaq teedäqolõvaq naftatagavaraq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela luudus om väega liigirikas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelan om ka pall'o haritavat maad ja makõt vett. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelan om maailma kõgõ korgõmb viisadang - Angeli viisadang. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelan om troopilinõ kliima. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela om Ladina-Ameeriga üts kõgõ liinastunumb maa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela om föderaalnõ presidentaalnõ vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela pääliin om Caracas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela rahvaarv om 20. aastagasaa tõõsõl poolõl kipõstõ kasunu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela rahvuspuu om araguanei ( araguaney ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelast om teedäq umbõs 3 900 seeneliiki, a arvada, et tegeligult om näid inämb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelast põh'a puul om Kariibi meri , põh'ahummogu puul Atlandi suurmeri , õdagu puul Colombia , lõunõ puul Brasiilia ja hummogu puul Guyana . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelast sai hindäperi riik 1811. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuelat peetäs maas, kon om väega rikas luudus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela vai Venetsueela , ammõtlidsõlt Venezuela Bolivari Vabariik , om Lõunõ-Ameeriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venezuela õdagu- ja põh'aossa küünüsseq Andõ kõgõ põh'apoolitsõmbaq mäeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Venna sõjalugu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/24.html
Vennikese poolõ litaga hullama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Venno olõ-i esiq üttegi võrokiilset tiatritükkü tervelt nännüq, a tuu iist olõ-i täl hindäl midägi võrokiilsen tükün mängmise vasta. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Venno trehväs kodo käümä harva, vast nii kõrra katõ kuu takast, niguq tä esiq arvas`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Veoautosõit omgi Toomasõ meelest rohkõmb päältkaejidõ jaos. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Vepsläisi oll' 4870 (0,7%), suumlaisi 14 156 (2%). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
Verd, aadri=verd, lastas ka ristetamisi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Vereandmisõ iist saa nüüt iks määndsegi paki kah: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Verejuuskminõ ütest ärqhaavatust verisoonõst või elolõ otsa tetäq, ent või kergembähe kinni pantus saiaq kui haavat elosuun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verisuun
Verekeskusõn tundva meid kõik’, ütlese kavvõlt: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Vererõhku ma mõõda, a õdõ võissi inemise üle kaia ja otsusta, et egä kõrd ei olõ vaia tohtri manu minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Vererõhuga ollõv täl kah hädä, a Eesti vererõhurohtõ saa-i tä võtta: noidõga nakkas pää haltama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Verev härg joosk laadast väljä, heit handa laada pääle? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=951
Verevä Armee suurõtükütulõ peräst palli Narvan maaha Joaoru liinaosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Verevä Risti vai Verevä Puulkuu Selts om pia egan maailma riigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
Verevä naare leht. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1714
Vereväq väeq lätsiq näist müüdä, õkva es ründäq, mõtliq, et küll nääq koolõssõq nälgä tan, a näide ala läts' muudku suurõmbas, näide mano pagõsi inemiisi okupeeritült alalt Võrtsjärvest nikagu Peipsini, Otõmpäält pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vereväs isknü arq hindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Verevät linki klõpsatõn saat leheküle pääle, kohe saat kirotaq vahtsõ artikli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%BChk%C3%BC_pruukmisoppus
Verevä väe edimäne ülemb oll' Trotski Lev . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev_v%C3%A4gi
Vere võtmisõ jutt liigus tuu pääle, et veterinaari tüü om tervüsele ohtlik. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Verihain, pähnähäitsme, pihlõhäitsme, pedäjakasvu, vabarnavarrõ - kõik köhärohi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Veri juuskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veri kokku vedägu, soone kokku sobisku, nahk nahaga, luu luuga, liha lihaga! http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Veri, miä süämest elosuuni sisse vuulas, om näo poolõst helle-punanõ, ent veri, miä verisoonist süämehe tagasi juusk, mustjamb, pia verdjas pruun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Verine kõtutõbi om külgenakkaja tõbi , miä tege kaiho jämmesooligu limaskestäle ja mink puhul kõtt om valla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verine_k%C3%B5tut%C3%B5bi
Veri ol'l tsilgahanuq tassi joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veri om verrev, veidükese pütel vedelüs , miä juusk inemise (vai tõisi eläjide ) suuni sisen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veri
Veriora kandi vanarahva jutuvara raamatu pildiq joonist` Margna Epp, välläandmist toet` Veriora vallavalitsus ja Kultuurkapital. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Veriora rahval om nüüd, midä külalisile kinki vai kost umma kanti tundma oppi, selle et ilmu raamatukõnõ "Veriora kandi vanarahva jutuvara". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
Veriora vald. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
[Verised vasika pead ja jalad!]" Sõs peräst es vannu inämp sukugi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Verisuun om suun , midä pite veri süämehe tagasi juusk. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verisuun
Veritse vasika pää ja jala! http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Veri tsilgahtu arq tassi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Veri tä_ks vällä veeräsigi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/31.html
Veronica Oidingu (Räpinä Ütisgümnaasium) 41 p 5. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Verrev Eesti valitsus, niinimitet Eesti Tüürahava Kommuuna, miä pääle Narva vallutamisõ oll' Narva kolinuq, nüüd pääle Narva vabastamisõ lüüdi tä 19. vahtsõaastakuu pääväl Narvast vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Verrev hatt hauk läbi varbulidsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Verrev hobõsõkõnõ süü läbi aia läätse? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Verrev hopõn olõi nii halvust, valgõ hopõn om hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Verrev hõhvakõnõ süü läbi aia läätsi? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Verrev kikakõnõ tsaga musta mätäkeist? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2483
Verrev kikas tsaga musta mätäst? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2483
Verrev lehmäkene sööse hummokult varra läbi aia hainu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Verrev lehmäkene sööse läbi aia hainu? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2485
Verrev litakõnõ hauk läbi luutsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Verrev om värm , midä inemise silm näge , ku sinnäq joud valgus lainõpikkusõga 630–740 nanomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev
Verrev pini hauk läbi valgõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Verrev pinkäne hauk läbi varvolitsõ aiakõsõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Verrev rakakõnõ hauk läbi luitsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Verrev viin om tett Setomaal kasunu’ mar´ost. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Verrev vägi oll' 28. vahtsõaastakuu pääväst 1918 kuni 1946. aastaga radokuuni Maaväki ja Õhoväki ammõtlinõ nimi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev_v%C3%A4gi
Verrev vägi vai Verrev armee (täüsnimega Tüüliisi-Talorahva Verrev Armee , vinne keelen Рабоче-Крестья́нская Кра́сная А́рмия ) oll' Nõvvokogo Vinnemaa ja Nõvvokogo Liido sõaväe üte osa nimi aastagil 1918—1946. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev_v%C3%A4gi
Versailles' rahulepüng sõlmiti 28. piimäkuu pääväl 1919 liitlasriike ja S'aksamaa vaihõl Prantsusmaal Pariisin Versailles' lossi Piiglisaalin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Versailles%27_rahulep%C3%BCng
9.00 Verska Latsiaia latsilõ laulumänga oppusõ’. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Verska Raamadukoguh vääläpanek „12 umakeelset luulõtust“. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
Verska, Verska vallah Setomaal. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Verska, Verska valla siin taiva ala. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Verska gümnaasium tekk' kah kats tükkü: http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Verska illos kerkokõnõ, rahvas käävä palvõtamah. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_11.htm
Verska kotusõ' kulladsõ': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_01.html
Verska külast vana Oka eläs tütre Kalju puul, vana umbõh 60 aast. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Verskalõ ja küsse: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Verskan ja pall’ost muust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/uudis.htm
Verskan om tõnõ sõbõr – esä Sakarias (Leppiku Jaan). http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Verskan väega rassõ löüdä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Ver’kovah ol’l seeh, Saal’es’ah ol’l seeh, peräkõrra läts õks vanna paika tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi alla, veri üles! http://www.folklore.ee/justkui/moistlist.php?L1=494&L2=7&L3=9&L4=0
Vesigi võet valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi kistut´ ärä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vesi kistut ärä. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vesilde ol'l minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesine om Võro liin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Vesi ol’l muidogi kal’lis sääl, a sysski timä an’d õks Il’jäle ärä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi om järvin , jõkin ja merin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Vesi om kõgõ hariligumb vedelüs Maa pääl, tä katt kolm neländätjako Maa pinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Vesi sis visatas tõistkätt [=vasakut kätt] ussõpiida pääle: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Vesi tuud, viht hauvut. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi vaiu merde. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vesi valaq tsirililli pääle, vai muido häiermulitse puu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vesi või viikogon juuskõq (nt. jõgi , uja ) vai paigal ollaq (nt. järv , lump ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikogo
Vesi ümbretsõõri, tuli kespaigah? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2288
Veskekivid ja jahu Plv 1893 (J. Melzov) 3) Tõra all, tõra pääl, valgõt vattu tulõ vahelt? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Veskiga ümbrekäümises tulõ iks tüüpõhimõtõt teedä, a Hollo Agu jutu perrä olõ-i tuu rassõ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Veskin jahvatõdu tatrigusuurma omma Harju Heino jutu perrä õigõmba maiguga: tatrigul lõigatas kuur maaha, mitte ei kõrvõtõda kuuma viiga, nigu tüüstüisin. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Veski om sääne nigu vanast veski, mis tüüti vii päält kiviga. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Veskist käve läbi pall'o inemiisi, sinnäq tuudi ja säält viidi sõnna. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
Veskitiatrih om vällä pakku’ kümme makamiskotust (~ 7 eurot üü). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Veskit oll’ vaia, selle et Kütioro veski läts’ kinni ja oll’ vaia kohki jahhu tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Veskivi jauh Plv 1910 (H. Ojansuu) Rõu, Se - 2 var. http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1955
Vestlusringin selgitäseq op`nuq meheq Viikna Anti ja Paalmani Kalju, kuis tarvita linasiimneõlli tervüse ja majandusõ tsihin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Veszprémi lähkon peet tapõlusõn lõiq Istváni väeq Koppány ummi ja nii sai Istvánist suurvürst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Veszprémi maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Veszpr%C3%A9mi_maakund
Vet ar väsüseq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vetel savi kisk' kuiudõn kokko jaq tõmmas' lahkõq sisse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Veterinaar- ja söögiammõdi Võromaa veterinaarkeskusõ juhataja Saavo Inge selet’, et ammõtil om seost kuust leping Eesti jahimiihi seltsiga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Veterinaar- ja toiduammõt ütel’, et kimmit ettepanõkit määrüisi muutmisõs olõ-i seoniaoni tulnu. http://www.kylauudis.ee/2011/06/07/sannan-suidsutodulo-lihalo-noutas-muugilupa/
“Vet kaegõ, kes teil sälätakah sais!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet ku kodo tulõva', sõs võit rinna kokko panda. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vet kõ tõistõ käest kandvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet ma olõ võro keelega üles kasunu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Vet maq sullõ selle uma tütregiq naasest anni, et mul sinno hallõ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet mi sinno ravitsõ ja miä meil viga ellä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet niimuudu tä õgah majah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet noq om joq süküs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet noq om viil kevväi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet näq joq velitseq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet nüüd naq luhilaivaq kääväq, a näet ku Jummal’ lasõiq hindä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vetoriide lääväq Pat’skohvkahe Pühä Jaani T’s`ässona mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet pal'lo rahvast tulõ ravidaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet pinil kaq külm. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vet pääkar’ust vaia!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet ta iks oll vanajuudas. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Vet temä käest kyik nooq tarkusõq tulliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vette õs tohi kusta, ülti, pattu saat, ku’ koolõt ar’, sis tuuh ilmah andas tuud vett juvva, kohe kussi’ esi’. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3250
Vett juu agaq vähämbält kolm-neli pangi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
Vett ma lei klaasi katski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vett mõrsja vei arq Paaba Karaleevits. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vett nu vele su ärr tapi ni vei su otsitu tsirgu ni hobõsõ ni tütreku ka kodo, a sääl nu inäb tsirk ei paista, ei hoppõn ei mängi, ei mõrsa ka kõnõla, kõik umma murrõh, a ma anna sullõ siist ütte kepikese, sõs sa tuoga lüö näile, sõs nimä jäll saava nigu innegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vett piteh lätt, mulaha-ai, maad piteh lätt, kõsaha-ai? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1197
Vett temä täl õks jo silma nii ar moon’at. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vett valõtas sisse, tuud võetas kodo üteh, kaq tõbõ vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vett vii.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet tä liinas kaq sei inemisi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vet tä õks rikas om, ku nii pallo kosti saat.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet vanast räniga tuld lüüdi, - kupal’lo tul’l pes’säq, in’ne ku pessokõnõ palama lägüsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet õga pühäse man piät nel’li inemist olõma, a kaugõlõ tuu nel’li vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet’ kuuljal om õks sääne hyng. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vet’ mullõ anti piätüs, et piat mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vet’ tä syss külq rikas om, ku niipallo kosti saat’.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Videliq timmä kyigih, koh maa, sääl massaq, koh suu, sääl sooligõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vidi kolq püüräq ümbre mehe, kohe evangeli raamatu pan'd' nyna ala ja risti tõõsõ käe ala mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vidi ku kaugõlõ vidi, tõmmas' üte ussõ vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vidi tõist partsi, sai hopõn'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vidi ütte partsi kolq vuuri ümbre hindä, sai illos' tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vidovitsa külä man om tõõnõ kotus, koh sääne matal maa lajalt paistus, ku säält Pihkva poolõ kaia'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Vidrik (20) opp Tarto ülikoolin aokiränigus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Vidä Contra. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Vidä Heino Tartes. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Vidä Räpina Rahvakuul. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Vidä Räpinä Rahvakuul. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Vidä Tõnu Lumi. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Vidäsi sitta, tulliva küläpini ja lamba panniva juuskma. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Vidävä' Vaikuse Koosolek ja Ütsiotsõ. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Vidävä' Vaikuse Koosolek ja Ütsiotsõ, üten laulda' saa egäüts! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Viedi timä sis vägühüsi laazaretti, sääl panti sängü, kisti suu vallalõ ni tiijä äi, miä valõti suuhtõ, sis timä naas` suurõ helüga röökma, nigu jäll ol`l´ kullõlda kõik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viel kõnõldas ütest suurõst orost, miä Vahtsõlijna ja Rõugu kihkunna vaihõl um, mitmesuguzit juta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Viel oli ka Viitka rikka, näidõ auu ol`l` kõõgipooli jo vällä lännü, ku iks naase’ lazzi edimä kõrd sanna vei’ sis vihõ’ sääl ni ütli esi vihtõh: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viel paremb abinõuu olevat kuud pallõlda: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viel üldäs ka Pullijärve veereh, tõisi pooli Missomõisat üz vana keriku asõ ollõv, sääl um ka ligilähküh üz Kalmõtõ mägi, sääl ka iks ollõv kell järrve ärr vied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Viel üts ainus kõrd olõs ma sinno sõidutanu, sis olõs ma eski su mant arr lännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Viel üts kindsakas arstimine oll tuo, kui hallisõitja sängü veere ala kõik sugutsõ kuoluide perrä jäänü tüö ja teräriista koräti minka kelgi perändajal asja om, kadonu "hingeülendä". http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vietnam , ammõtlidsõlt Vietnami Sotsialistlik Vabariik , om riik Lõunõhummogu- Aasian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vietnam
Vietnami sõda oll' sõda Vietnamin , Laosõn ja Kambodžan , miä kest' 26. süküskuu pääväst 1959 30. mahlakuu pääväni 1975. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vietnami_s%C3%B5da
Viga saap latsele säält, kui imä ettekaemada kombel tsika jalaga lööp ehk tõukap, ja sest saava latse rindu “tsea=harjase” midä kõgi mõistlik imä umale latsele vias ei jätä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viga saap säält, kui imä käüma pääl olleh mõnt tsirgu äkilist üleslendamist heidüp, sis saap latsele tsirgutõbi nink väetikesel saiska käe ja jala lajah kui lendava tsirgu siiva, mida mändsedegi mähüstega latse ligi ei jovva harjotada, ei kasvatada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Vigatse silmä saavat selges, ja jätvät vie juoksmise maha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viga tulõ välla, ku miiq vastust usu-i joht. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Viglal om (ravvast) vigla pütsk, mink külge haroq käüväq ja kohe sisse lätt vigla hand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Vigõl om harolinõ tüüriist , minga sitta, põhku vai haina nõstõtas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Viha köüdeti paari viisi, sis oll näid hää kuiuma panda. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihalehesit selle, et hing piät hindä puhtas mõskma, tälle ka vihta vaija ja paklit selle, et ei tiia, kas me ketrama saa, et timä töö nigu naistõrahval piät õks olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihanõs arq joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viha panti kuiuma koheski katusõ ala orsi pääle, nii et päiv pääle es paistu, a tuul iks läbi käve. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihaq köüdeti kinniq ja panti sanna pääle orrõ pääle kuioma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Vihasiq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihatsõ lainõ pesva kaldalõ, a tuul iks undas. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Viha võtt vilä nurmest, kaih karja laudast, paha palagi suust. http://www.setomaa.ee/
Viha´ panti kuuma viiga likku, et nä pehmes lännü. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Viha’ köüdetas paari viisi, sis om näid hää orsi pääle kuiuma panda kohegi katussealodsõhe, kon tuul läbi käü, a om hämmär. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Vihhas'-kunigas käs'k Karnilal hobõsõtalli tetä', a Karnil tek'k kerigu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vihhas'-kunigas lät's sinna', ni lei Karnilal pää maahha mõõgaga'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vihhas Ivvan võidõl’ Karnilaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihhas hopõn om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihhas’ Ivvan’ nigu mõõga puusast haar’d, vidi, ni oll Karnilal pää otsast maah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihhas’-kunigas lät’s sin’näq ni lei Kanrnilal pää maahha mõõgagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihmadsõ ilmaga syss tuud tsia vingnat ol’l nigu jäl’le kullõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vihma hulk om mõnõl aastagal suurõmb, mõnõl vähämb nink üleujotusõq ja põvvaq olõ-iq harvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Vihma inamb ei sata ja ka tuul om katend. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/torm.htm
Vihmalaul. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/7-karussida-vaesida/
Vihma satas aastak läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Vihmatark ja Luudermikk, Lng I; II 1999)elo ja loomingut. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Vihmatsidõ suvvõga kasvi napukatus viietõiskümne aestaga rohilist sammõld täüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Vihma tulõ vast vähä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/suk2dex.htm
Vihm om vesi, miä satas alla pilvist taivan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vesi
Vihm ära kistut. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vihm, üle! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/14-ule-ule-vihmakene/
Vihta havvutõdi kuuma vii sisen, sis pehme vihaga oll' hüä mõskõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sann
Vihta pruugiti mitu kõrd, koni tä roodsakus läts. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihta tetti õks ilusidõ lihavide lehtiga kõoossõst, kar’amaa vai kraaviperve päält. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Vihta võidsõ kõrrage üts kõrd havvuta, muidu tulli lehe maahha. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihtmise aigu loetas tenosõnnu, miä võiva küländ mitund muudu olla. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/saunasonadest
Vihtmise aigu tennäti: http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihtmise aigu ülti ka tenosõnnu sannakütjäle, viituujalõ, vihahaudjalõ – kõigilõ, kiä sannakäügile üten avitanu olli. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Viht oll´ egälütel uma. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Viht oll´ täl villanõ käenä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/f/2.html
Vihtu ja lõunat võtta võidsõ iks mitu kõrda, kellel iho tuud kannat´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Vihtu kõlbas tetä kõost, miä om nuur ja kasus arumaa pääl. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihtu tegemises om õigõ aig inne jaani, ku om vana kuu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Vihtu tetti tarõ man, kas vällän vai kongi varó all. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihtu tetti vana kuuge. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/vihategu/32-sannavihtust
Vihtu tetäs tarõ man, kas vällän vai kongi varó all. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Vihtu tull’ kõvva ja vahepääl viil lumpi kylmä vii sisse karada vai talvõl lumõ seen pyherdä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Vihtu või tetä ka kadaja ossõst, tammõ lehessist, pihlõst, niisamatõ sõnajalgust, nõgessist vai tõisist hainust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/vihategu
Vihtõ tetti vanal kuul. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
“Vihu no minnu, hot viha kandsuga!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vihu no minnu hot viha kandsugagi!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viialunõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiannom oll´ kas mitmõ pääle vai egäütel, nii kuis kongi oll´. http://www.savvusann.ee/index.php/et/parimus/vanem
Viidik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Viidi kohtu ette timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi kuninga varetsahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi läbi mobilisiirmist viil vapo maiõ pääl: saari pääl, Õdagu-Eestin, moodustõdi vahtsit väeossõ, Talliinan ehitedi lajarüüpmeliidsi ja Pärnon kitsarüüpmeliidsi soomusrongõ ja saadõti nuuq sõaliini pääle, ehitedi soomusautit, kõrraldõdi hariligõst laivõst sõalaivo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Viidi minno siist arq, panti kaalu pääle, kaaluti arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi neiu Vinnemaale. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/14.html
Viidi nimäq sõs Politseihe vai kui kurask tuud kotust kutsuti. http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Viidi noorik arq mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi poiss kerigu läve ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi pois’kõnõ türmümajja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidipuu, vaadipuu, üle mõtsa mõõdipuu? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Viidi puvva joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi pühäne tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi saia, võidu, munnõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Viidi sajatarõ [pulmamaja] mano. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Viidi syss Pühä-Maar’a tarrõ, ni pidi tuu molepinna arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi säält arq, a üüse ol’l tulnuq jal tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi tuu ker’kohe ja piiskop’p Makaari ol’l ja syss Makaari võt’t nelätõis’küm’nedäl sen’tääbril ris’ti ja nõs’t üles-alla, esiq sais’ korgõbah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidi uma tütär arq mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viidu poiss jäll hobestega kodo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
“Viie Pääle ” (võrokiilne luuletuisi ja laulutekste kogo + CD; kaasautoriq: http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
“Viie Pääle ” (võrokiilne luuletuisi ja laulutekste kogo + CD; kaasautoriq Contra, Aapo Ilves, Jan Rahman ja Pulga Jaan. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Viielt verstalt lät’s rahvast piuta 1). http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiendäs suurõsmeres või lukõq Lõunõ-Iämere - Atlandi, India ja Vaiksõ suurõmere ossi, miä jääväq Antarktisõ lähkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Suurmeri
Viie pääväga pidi ütest puutüküst üsäkannõl valmis saama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Viiepääväne oppus om 7.-11. paastukuul (märts) 2016 Vanaajamaja koolituskeskusen. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Viies poig jalq kutsuti Miitri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiest sportlasõst avitas! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Viiga lajalt larista ei olõ, tõnõkõrd olõ-i lämmind vett kostki mano võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Viiga ristmine om sakrament pattõ maahamõskmisõs et vaim saasiq vahtsõmbas minnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Viigeq viinüst... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Viigeq viinüst, jätkeq jäänüst, angõq arq mu kullakäng!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viige viinüst... http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viih om sündünü' ja vett pelgäse'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2503
Vii hulga poolõst om tä Lõuna-Ameeriga kõgõ suurõmb järv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titicaca_j%C3%A4rv
Vii hulga poolõst om tä maailman kolmas makõ viiga järv, süvvüse poolõst om tä Baikali järve perän tõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tanganjika_j%C3%A4rv
"Vii-i, mi siih sibistele-libistele, ni ma lää umma tiid, ti lääde orrõ pääle tagasi". http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Vii imäle kosti kaq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii imäle kostist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viikingiq kutsiq tuud maad Vinlandis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
Viikingiq olliq muistitsõst Skandinaaviast ( Roodsist , Norrast , Taanist ) perit meresõitjaq, kink kultuuri häitsemisaig oll' umbes 8.–11. aastagasaal (nn. viikingiaig). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikingiq
Viikingiretki teiq (esiqeränis 11.–12. aastagasaal) ka saarlasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikingiq
Viikogo om vii kogo luudusõn Maa vai mõnõ tõsõ hod'otähe pinna pääl, vai mõnikõrd ka all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikogo
Viikogoq võivaq ollaq luuduslidsõq (mereq, järveq, jõõq) vai inemise tettüq (kraaviq, kanaliq, viihoitlaq, mõnõq järveq vai lumbiq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikogo
Viikogo või ollaq sooladsõ ( meri , mõnõq järveq ) vai makõ ( jõgi , järv jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viikogo
Viil 19. aastagasaa edeotsah olli’ seto naisil valgidõ rõividõ man küle pääl põllõ’ (nn külepõllõ’). http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Viil ajava Piiri Ainil har’a vereväs as’alda välläkutsõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Viil armsamb ja kodotsõmb ku kunagi varõmb. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Viil armu tä ärq Weberi Aloysiahe, musikaalsõ perre ütte tütrehe neläst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Viil arotõdi, mille mulgi ja tarto kiilt veidemb alalõ om püsünü ku võro kiilt. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
Viil arstiti kitsi ka säntseh ussõ sagarah kual ussõl oli puu hinge' ja ussõ tsängu'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Viil arvatas, et Eukleides võisõ oppi Platoni Akadeemiän Ateenan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Viil avitas taa kandiga tutvas saia Kotovi Toivo kõrraldõt matk tsihilöüdmisega (orienteerumisõga). http://eestielu.delfi.ee/valgamaa/elu/24-kaika-suvoulikuul-tulo-10-12-poimukuul-10-1208-2012-harglon?id=64606938
Viil eläs näid Yunnani , Guangdongi , Guizhou ja Hunani provintsõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C5%A1uangiq
Viil ildaaigu, ku eestikeelitsit arvutiklaviatuurõ es olõ, kirotõdi arvudin „Õ” asõmal tihtipääle „6” ja „Ä” asõmal „2” – es jää kellelegi tuuperäst ütski lausõ arvo saamalda. http://m.epl.delfi.ee/article.php?id=64706380
Viil jaetas tankandin soid värvi perrä. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Viil juhtmärke lövvät lehekülgi päält Wikipedia policy ja Vikipeediä säädüseq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Viil kaeti aabitsat, võrokeelitsit puutrilehekülgi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Viil kirot' tä Vinnemaa tsirkõ rändide ülekaehhusõ " Die Isepiptesen Russlands (1855). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
Viil kirot' tä tähe- ja maatiidüsliidsi töid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Al-Horazmi
Viil kolm liiki om seo haruldasõga pia üttemuudu: musta, pihlõdsõ tagaotsaga. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Viil kutsva folgipido kõrraldaja tulõma festivaalilõ rahvarõivin, laulma üten rahvalaulõ ja kõnõlõma võro keelen. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Viil käve tä külän Kaalepi Ainil , kiä suvõl Karula kandin eläs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haloneni_Tarja
Viil käü latsi Pikkäkandu Korgõssaarõst, Pindist, pall`o latsi Lasvalt, Otsalt ja myni es`kina Võrolt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Viil kõnõldas, midä olõsi vaia tetä, et kotusõpääline kultuur võimaligult häste nätä olõsi (suvõüritüse jms). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1356&op=lugu
Viil kõnõldiq pütagoorlikun tradits'oonin pall'o hulknukkarvõst (nt. kolmnukkarvoq, kruutarvoq, viisnukkarvoq jne.). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Viil kõnõldi tuust, mille om umma süüki rassõ müvvä: mi kandi rahvas om nii hinnatundlik, et 20-30% kallimb mahhekraam om näide jaos kallis. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Viil kõvombahe köüt' hanna külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viil küdsäs teküs plaan Karulan – sääl tahetas käümä panda uma villavabrik. http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
Viil kümme aastakka tagasi himustiq pal?oq hindäle Setu vai Muhu rõivit, noidõ kirivüst, silmänakkavust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Viil lähembäl! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Viil löüde tä rehkendämises vahtsõ valõmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Viil löüdüs sääl soolajärvi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Viil mahus! http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Viil minevädse aastasaa keskpaigan laulsõ Varstun Sepä talon elänü Pümme-Katrõ sändsit vannu rahvalaulõ, midä tuudaigu inämb kiäki tõnõ es mäletä. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Viil näüdätäs vahtsit võrokeelitsit raamatit, vallalõ om väiku filmitarõ ja raamadulett, saa kaia näütüst kohaligust käsitüüst ja Taheva valla maiust. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Viil nüüdki nilpsa kiilt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Viil oll' Otõmpää kihlkunnan tuhatkund õigõusulist , kiä ollõv kangõhõ lutõri kerkohe tagasi tahtnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Viil oll’ tsõõriklavva takan juttu tuust, et vanavanõmba omma viil perämädse, kiä saava umma kiilt latsilatsilõ edesi anda, tuuperäst võissi nä latsilatsiga julgõmbalõ tuud kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Viil olõ-i mõtõld tuu pääle, ku tähtsä olnu võro keele pruukminõ haigõmajan ja hoolõkandõmajan – imäkeeline läbikäümine avitanuq kimmähe vanno inemiisi ello parõmbas tetäq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Viil olõ-i vällä tulnu põh’alikku grammatiga ülekaehust. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Viil om Madis avaldanuq lühiproosat aokir'on, latsijuttõ, mälehtüisi, esseid ni artiklit filosoofiast, kunstist ja kirändüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Viil om Otsa Kallõv käünü Timmi nurmõ pääl üte päävä kapstit korjaman, a vässü 12tunnidsõst tüüpääväst väega är ja es olõ tasuga kah rahul. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Viil om Truija Maimu väega rahul tuuga, et kõik huuldaja kõnõlõsõ timäga umah võro keeleh. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Viil om juttu Obinitsast ku kultuuripääliinast. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viil om juttu tuust, et Võromaa muusõumin saa nätä Tarto korgõmba kunstikooli fotoosakunna näütüst, välän omma ka katõ vana Võromaa fotokunstnigu pildi. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Viil om juttu tuust, midä võrokõsõ esi ummist savvusannust tiidvä ja kõnõlõsõ ni tuust, kuis iks savvusann UNESCO ilmaperändi nimekirja saia. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Viil om kantsin Turuli , Ungari müütilidse kaitsjatsirgu kujo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Viil om leht müügil Seto Talomuuseumin Verskan, Obinitsa Turismiinfopunktin ni Võro Instituudin (Tartu 48, Võro). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Viil om lugu tuust, et Navi külä Ilomäe talo hapnõ kapsta läävä nii häste kaubas, et peremiis Trolla Jaanus tege näid üten pernaasõ Jaanaga tonni nädälin. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«Viil om mano vaia kirota jutt, panda mano perimüst,» seletäs Margna Epp. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Viil omma püüne pääl Loosi nal’anaasõ ja seto leelotaja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Viil ommaq Võromaalt perit Tarto Ülikooli matõmaatiguq Pedassõ Arvet , Saarniidü Ivar-Igor , Parringu Aivo ja Loonõ Leiki nink Talliina Ülikooli matõmaatik Redi Ellen ja Maaülikooli matõmaatik Sika Jaak . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Viil ommaq aia- ja kartoliviglaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vig%C3%B5l
Viil ommaq sääl Širazi Islamistlik Azadi Ülikuul, Širazi Teknigaülikuul ja Širazi Rakõndustiidüisi ja Teknoloogiaülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Viil omma raamatun luulõviguri: vällämaalaisi luulõt om ümbre pantu võro kiilde ja Rahmani Jani luulõt vällämaa kiilde. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viil om meelen õks, kuis ma iksõ, et siip läts’ silmä, ku mul latsõn pääd mõsti. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3899&op=lugu
Viil om märgit, et tä mänge Hamleti esä vaimo, Adamit näütemängon "As You Like It" kuuri näütemängon "Henry V" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Viil om näist api jahipidämise, inemiisi pästmise (nt. viist, lumõst), narkootikidõ otsmisõ ja muu man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pini
Viil om perren säitsmeaastanõ poig Uko. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
«Viil om plaan opada inämb uma kandi aoluku, luudust ja perimüskultuuri ainõtunnõ seen,» ütel’ koolidirektri Lepä Tiit. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Viil om tedä kutsut talvõkuus , tuuperäst et hariligult nakkas taan kuun pääle talv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu
Viil om tä Eesti Kostabi Seldsi üts alostajaliigõq ja etnofuturist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kauksi_%C3%9Clle
Viil om tä avaldanu umma loomingut aokiräh Täheke (võrokiilsin), nuuri kirändüsaokiräh Värske Rõhk ni täl om ka uma võrokiilnõ luulõ aoveeb Aotsibõnaq ( www.leilahella.wordpress.com ). http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Viil om tää tylk´nuq norra keele Trysdili murdõst võro kiilde Einar Skjæraaseni ja Tor Jonssoni luulõt. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Viil om vajja võrokõisi vai sis keele kõnõlõjidõ nummõrd nii võro as’a ajajilõ ku Eesti riigile. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Viil om viis kõrda, ku saa lossi kaia – 9., 10. ja 30. hainakuu pääväl ni 6. ja 7. põimukuu pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Viil om välästpuult (ja kavvõ maa takant) nimmaduq liinaliinibussi [11] . http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Viil oodõtas timä käest lõunaeestläisi kultuuri tundmist, inemiisiga hääd läbisaamist ja mõistmist üten tüüd tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Viil paistu Jakobilõ latsi kasvataminõ liinan kergemb ollõv ku maal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Viil panti lahastu pääle uibojaku võidu, tuuga kasvi haigõ ruttu kinni. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Viil pidäsi tä tähtsäs, et vanno Võromaa süüke raamat saasi kaasi vaihõlõ. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Viil pikembä lainõpikkusõga valgust kutsutas pümmevereväs ja tuud inemine näe-iq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Verrev
Viil pututiva’ olümpiaadiküsümüse’ Rõugõ kihlkunda ja kiränik Kauksi Üllet, kinkal om timahavva 50. hällüpäiv. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Viil pääle raamadu trükmist näkk’ Tartese Heino üte Tarto mehe käen edimäst säänest passi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viil saa tähtraamatust lukõ Kauksi Ülle, Trummi Riina, Antoni Annika, Jüvä Sulõvi ja Schultzi Uno luulõtuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Viil saava väiku talo laapsampa küssü tukõ liikva tehniga ostmisõs ja mahetalol lubatas osta ka pruugitut tehnikat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viil sai laagrin oppi võro kiilt, tetä pillimehe pingi vai oppi käsitüüklassin pille meisterdämä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Viil saiva Uma Meki märgi Vahtsõliina kihlkunna Piiri köögi küümneleib, Haanimaa Mooska talo sannan suidsutõt liha ja Harglõ kihlkunna Taheva valla Ööbiku ürditalo neli hainatsäisorti. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Viil suurõmb torm tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viil suvit' tä tihti uma kälümehe Kergi Johannese puul Saarõmaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Viil sõnast' tä empiirilidse jaahtumissäädüse ja uurõ helü kibõhust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Viil tahami kuulda ja nätä Võromaalt peri tarko inemiisi, näidega üten kohvi juvva ja ilmaasjo arotada.. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Viil tahetas meelen pitä Põlva kihlkunnast peri pillimeistrit Teppo Augustit ja timä vällä arõndõdut Teppo-tyypi lõõtspilli. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3695&op=lugu
Viil tsusk Eda takast tuud, et söögiuurja võtnu kokko neo traditsioonilidsõ söögi tegemise viie, midä vana Võromaa söögimeistri tahtva alalõ hoita ja riigi puult tunnistõdus saia. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Viil tulõ filmiõdak Vaidu Vidili dokumentaalfilmega Kanepi kultuuriluust ja Võromaast. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Viil tulõ juttu tuust, midä võrokõsõ esi ummist sannust tiidvä ja kuis savvusann UNESCO ilmaperändi nimekirja saassi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Viil tähüstäseq tuud Iraagi ja Anatoolia kurdiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Viil tõõst' tä ületse binoomteoreemi, märke vällä niinimitet Newtoni meetodi funkts'ooni null'kotussidä ligikaudsõs löüdmises nink uurõ astmõrito. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
Viil tükk aigu ildamba hüpäs’ mu mehele päähä, et tädipoig oll’gi tuu lähkü inemine, kelle kotsilõ imä ütel’: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Viil um võimalik aigsahe kotus kinniq pandaq mõnda lähkümbähe küläliisitallo. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Viil uuritas arvoteooria alostusõn Möbiusõ säädängu , Euleri fii-säädängu , tervidearvõ rongõ , faktoriaalõ ja Fibonacci arvõ umahuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Viil vaija minnäq küt'tmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viil vanaasta õdagu joud' Soomõst peräle edimäne vabatahtligõ ütsüs, piaaigu 1000 miist majori Ekströmi Martini juhtmisõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Viil varahampa 1624 om Saru mõisa talupoigõ nimekirän Jawag Juergen . http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
Viil veetäs vällä boksiiti , alumiiniumi , teräst ja põllumajandussaaduisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Viil võeti sannaküläliisi vasta Voki külän Lepä talon, Karilatsi muuseumi sannan ja Lootvina külän Palli talon. http://www.kylauudis.ee/2011/08/31/vanal-voromaal-tetti-savvusanna-vallalo/
Viil või ehitäq teid, sildo, tornõ ja muid sääntsit asjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Viil võinuq nimmada rahvausundikäsitlüst "Eesti astronoomia", ettekannõt eesti rahvaluulõ korjamisõst X ülevinnemaalidsõl arheoloogiakongressil Riian 1896 ja etnograafilist ülekaehtust "Über die Pleskauer Esten oder die sogenannten Setukesen". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Viil võit lukõq Eesti vanõmbast kirändüsest . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Viil võtt' tä tarvitusõlõ liigpäävä ja joonist' maailma kaardi noidõ tiidmiisi põh'al, miä tuus aos maailma kotsilõ olõman olliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Viil´ üts asi taht õiõndamist. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Viil ütles poig, et Pärni om kõgõ väega hoitnu nii ummi latsõlatsi ku võõrit latsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viil üts hädä um tuu, et mägidse maa pääl omma põllulapi kõrraperäldä ja kaldõdsõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Viil üts kõks toolõ poolikulõ ja halg omgi valmis. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Viil üts samm edesi oll' tuu, ku aurumoodoriq naksiq liigutama rongõ ja traktorit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aurumoodor
Viimane paar vällä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Viimate arq an'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimate, ku naane ärr kooli, sõs täütnü mees kõik pundi päält, nigu naane käsknu. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Viimate lätt ka herr mõisahe tagasi. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Viimate naas ta rätti päha säädma, mis kuigi viisi es taha passida. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Viimate ollu ta ju nii vee sisen, et pallas nõna ots vällän ollu. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Viimate sai ta üte teomehe käest teeda, et siistsamast 10 kolm versta kaugel om suur mõisa, mis koguni tühi om, kon 11 mitte ütte inemisehingegi ei ela. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/53.html
Viimate sai ta ütte ütsikohe paika, nii õdagutsõl aol, koh kedagi muid kotoh olõ-õs, kui üts vana baabakõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viimate saiva nemä üte poolpümme naisterahva sandi manu, keda näten tütarlats tälle suure rõõmuga vasta joosk, latselikult hõisas ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Viimate tull vanal baabakõsõl hüa nõu mielde. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viimate võtnu rebane suu hainu täis nink nakanu ennast jõkke laskma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Viimati kuulnu oma koira helü. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Viimati visati korsnast üits kõrvend inemise käsi sisse - õkva hirmu otsja kõrvale. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Viimatse kate aastege om Alliste kihelkunnan päris pallu tettü. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
(Viimatsel otsal üteldi „valges“.) http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Viimatsena tulnu jõudse edimäse lause ärr ütelda, sis nakass naardma, ma pandse tälle 4 ärr. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Vii minno kodo, hoiaq, kooni ma haava arq paranda, syss ma vii sinno umma riiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vii minno sis sanna!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
"Vii minnu nüüd vangikotta tagasi!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
"Vii minnu üle." http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
"Vii mino rõiva." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Viimse syna man (a 23. r.: kyik iks kuuliq suurõq sugulasõq) satas mõrsja kogoni maaha ja om koolnuq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/10.html
Viimäde lask timä hinnele [endale] pikembä väitse tettä ja läts sellega jälle kahra tapma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Viimäde nägi poiss, et timä [= tüdruk] tedä rahulõ es jättä, sis kõnõl timä sedä hättä üttele vanalõ mehele. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Viimäde olli sel mehel [s.t. Tanno] umal küläl [kodukülas] mehel poig naanu naist võtma. http://www.kalapeedia.ee/parimus-linnasjarv.html
Viimäde ütelnu sääsk: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Viimäde ütles perremiis: http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Viimädsegi noorõ laskva jalga! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/index.htm
«Viimädse ilmasõa aigu oll’ nälg külh, a tuuga ei saa võrrõlda, mis mi Vennemaal tunda saimi,» kõnõlõs Hilda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
"Viimädsel aol om meil Leevil kah vaiksõs jäänüq, a vaihõpääl oll` üle maja salakõrts," ütläs Kalju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Viimädsel pääväl peedäs küläsimmanit Undsakide pilli ja laulu saatõl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Viimädse paari aastakümnegaq om võro kiil saanuq tiatrin väega hinnatus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Viimädseq ungari keele sõnaq ommaq lisas ede- ja tagapoolisusõlõ kokkokõlan ka helle ümärdedüse poolõst - kõik naidõ sõnno helüq ommaq ümärdedüq (ümärdedüisi huuliga vällä üteldüq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Viimädse rida man vabandas perremii(e)s, et inämb olõ õi tennüki, ja joova ostjaga viinapudeli tühäs. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Viimädse sya aigu oodiq sakslasõq Mügräl vinne väe tulõkit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Viimädse säitse aastakka om koorijuht olnu Lindali Kalev, lauljit om parhilla 35. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Viimädse viis aastat olõ tüü peräst seod tennü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Viimäne akkalasaami keele kõnõlõja Marja Sergina kuuli 2003. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkalasaami_kiil
Viimäne etapp om sügüse Võromaal Andsumäel. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Viimäne hüppäs üles ja juusk edimädsest väega ligidält müüdä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Viimäne kott oll pähklikott. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Viimäne kuu aigu raa tegemisel oll’ väega kimmäs tüü. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Viimäne mõisaherrä oll’ hää miis olnu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Viimäne olï ka Aasta Julk 2001. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Viimäne pand üte jala köüdse pääle (umbes g), kumardas mahapoolõ ja püüd läbi karada', mitmakõrdsõ härgütüste pääle hüppäs tä äkki silmusõst läbi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Viimäne piät sul olõma inemise rikmine! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimäne pööräne lugu juhtu seo süküs, ku tä käve naasõga seenen ja sai siini veidü. http://www.kylauudis.ee/category/inimene/
Viimäne ring’ oll’ käen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Viimäne võistlõma tuud tsirk om paklanöörist. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Viimäte aga leivä liinaesändä kokko ja peivä nõud, et nimä ei jõvva vägimehele kuigemuudo viländ saapet muruhtõda, jääva niimuudo vaesõst. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Viimäte jäi tuul vanalpaganal pää haigõs ja sis läts järve viirte, naks... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Viimäte jäi tälle kolm pääd ja poisi lei nii kaugõlõ maa sisse, nigu rinnuni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimäte, kui jo suvõkõnõ otsah ja mihklipäävä poolpäiv käeh oll, läts timä kah, väits kaen, viha-lehessehe ja ütel esi hinne man: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Viimäte, ku joba kukelaulu aig nakanu saama, tullu üits saks ja tuunu poesele kolm taldrigutäit raha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Viimäte, ku kolmõ nädäli peräst aig laulata oli, saadeti vanõmb tütar Ann altari ette. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Viimäte, ku kõik pini umma är' käünü ja tulõva ilma piibulda ja' kepildä' tagasi, lätt ridaimä esi piibulõ ja kepile perrä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Viimäte küsünü kunigas: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Viimäte läts imä kaq vällä kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimäte lätsi nä järve viirte, ja sis käünü küllä piteh, kel om olnu... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Viimäte lätsivä viilainõ nii suurõs, et kisivä nõia uma kikkaga vii ala. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Viimäte läts nii sitas, et ta uma ündrigu peräst minija käest kõõ lamba ar lõpõt. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
Viimäte löüd otsja hobõsõ, a mynikõrd püüd hobõnõ sys ka viil är paeda. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Viimäte nakanu Vanatont võitu saama. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Viimäte nakas nõudma, kost ajast saani na joba sääl mõisan öösiti valitseman olliva. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Viimäte nõst ostja ritka (last) jalgu pite üles, kisk kässipite, kuni ritk vallalõ päses (tõõnõ pidä keskkihä kinni ritka), esi kitt ehk lait ritka kiskmise aigu kovvu ehk mädänü juurig(k)a' ridas tuu perrä, ku' pia ritk maa seest vällä tulõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Viimäte oll iks kuigi viirde saanu ja kala kah viirde vinnata. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Viimäte oll nakanu kikas kirgma [kirema] - vanapagana um paenu... http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Viimäte olõvat sis kuningas ülnü: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Viimäte om säänest asja mi maal nätä saanu 1882. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Viimäte om üits vanapagan soldani ärä nännu ja kutsun sõs temä ka süümä ja juuma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Viimäte opas üts hüä hing: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Viimäte sai kägo jalq latsõs ja jäi näq elämä hääd ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Viimäte sis kaenu: tõlva mõskva. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Viimäte sis lätsi tõõse juudi kah, massi timäle hulka raha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Viimäte tahetas sutt sanna viiä; kar'üs pakk' sanna. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Viimäte tettün kaitsõkõrralduskavan om Mustajõõ konnu niitmise alustamisõ tähtaig joba varatsõmbas, 1. hainakuu pääle nõstõt. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Viimäte tul'l näile suur nälg kätte. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Viimäte tull imäl mõttine küsü: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Viimäte tulliq röövli sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimäte tull välla, et tuu oll hobõsovaras ja tuu varastaja oll Holstast Saalusõ Puudõrselli sulanõ ja hobõnõ oll varastõt Vaabina vallast ja' Kasaritsah võeti kinni. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Viimäte tuuperäst kah naati säändse nimega juuki halvas põlgma, ku rahvas iks jõukambat ello nakas’ elämä – rõõsa piimä ja tsigurikohvi nõal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Viimäte, viimäte sai ütskõrd ka valge, haasi ruttu rõiva sälga, joosi Obinitsa külla, sääl oll tuo loiga üts pahatu tark kabehine, nii üts vana inemisekene, kia ekä hätä arsti mõistse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viimäte vässü naa ar ja lätsi pika nõnaga maakündjät vanduh sundih kodo tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viimäte vässü naa är ja lätsi pika nõnaga maakündjät vanduh sundih kodo tagasi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Viimäte võtt kuningapoig nõus targa käest minnä nõvvo küsümä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Viimäte üts kurat ütlemä: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Viimäti nakanu vanapagana mehele süüä andma ja pannu temä laua manu istma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/141.html
Viimäti on sii varejumal perätu ahnese minnu ja talurahvas ei ole tedä enämb jõudan toita. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Viimäti sis peremiis lasken maha tõise undi kah. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Viimätsel aol omma Eesti poliitiku tulnu vagurambas. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Viimätsel suvõl tull tiatri mullõ kodo kätte. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Viimätsen hädän olõvat saanu kuigi kätt nii pall’u liiguta, et ristimärk pad’a pääle tetä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Viimätsen kotussõn Huittisõn oll’ esieränis murõhtaja müügimiis Järvisen Markku, kiä helist’ kõikaig üle, kas ma iks är ei essü. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Viimätsest lätt üte mulgu läbi pääluu põh'an üts aiuköüdüs alla, miä sälgroodso toro täüt ja sälgroodso-säsüs nimitetäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Viimätse summa sisse juusk poiskõnõ kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viimätside hulka kuulusõq näütüses programmiirmiskeeleq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Viimätside koolilatsi perräküsümiisi perrä kõnõlõs õnnõ paar protsõnti aoluulidsõ Võromaa koolilatsist ummi vanõmbidõgaq võro kiilt. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Viimätside synno man (r. 29, 30) tulõ hobõnõ otsja poolõ ja mõlõmbaq saisvaq vastatsikku. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Viimätsil aastakümnil om huugu saanuq ka väikeisi õdagumeresoomõ kiili edendämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Viimätsil aastasatol om olnuq mtmit ütiskunnaseletüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Viimätsil aastil, ku õigõl aol niitmä minnä kah tohe ei, omgi kõik angõrpistis kätte lännü endä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Viina an’d’, a kään’d’ nyna kõrvalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Viina es võtaq, sis pidit vasta, tõistõ vässüt ärq," kynõl` Kalju Leevi pundi aigu silmän piten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Viinahädä om tuu kõgõ suurõmb hädä! http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Viinalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/1.html
Viinalill arvati väke täüs olõvat ni timäst peetäs luku ka seoilma-aolidsõn õdagumaa meditsiinin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viinalilliga om ka nahko pargit ja rõivast värmit – tä and verevät värmi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viinalilli häitsmeq andvaq viinalõ ka ilosa verevä värmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viinalillil om ka lihtsähe tervet ihho rahustav mõjo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viinalilli raviumahuisi kotsilõ om mitmit uurmiisi tett ni vällä uurit, et kerge vai parra pitsüse ravis om naistõpunahain sama teküs ku mitmõq tugõvidõ kõrvalmõjjõgaq antidepressandiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viinalill nakkas häitsemä jaanipäävä aigo ja häitsemän või tedä nätäq viil järgmädse paari kuu joosul, a rohos om tedä kõgõ parõmb kor'adaq suvõ algusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Viina läbi sai nuu sõna kätte. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Viinamar’a man om vussimineki oht suurõmb ku ütskõik mändse tõsõ mar’a man. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Viinamar’a piät saama väädi otsah vähämbält katõsa kraati külmä ja sõs külmänült lääväki õkva pressi ala. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Viinamar’aärri aja Värniku Meelis üten naabridõ, Väikemetsa taloga. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Viinamiis’ ja naisimiis’ ei olõq Kalju kunagiq olnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/elu.htm
Viinapuulooma omma nä saanu Kaska-Pruuli talost, puukuulõst ja eski Lätimaalt. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Viinaq ja söögiq olliq õkva lava pääl nink mitmaq pillimeheq jäiq väega ruttu ärq, tunnist` Kalju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Viina sai iks niimoodu, et kua tul’l käp’ile kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viina-, viinakõnõ jos vellekene, ehk 3. r.: õllõ, õllõ man iks ilotagõq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/5.html
Viinavooril vässüq hobõsõq arq tuul kotsil, Saal'es'a kotsil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viina õks anni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Viin ei tii inemist, viin tege inemise õnnõ rohkõmb sändses, nigu tä joba om: kiä om kuri, lätt viinaga kur’õmbas,» ütles Külli. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Viini Habsburgiq, kiä valitsiq ülejäänüt Ungarit, vällä arvat Transilvaania , aivaq aopikku türkläseq maalt vällä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Viinin ja Budapestin toetiq liberaalsõq liikmisõq rahvusriike luumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Viin ja Budapest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
“Viin ja sakuska siih!”, toodi ette kyiksugumaitsi viinu ja sakuskit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viin juu, joogu-ui miilt. http://www.setomaa.ee/
Viin jäi nuidõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viin ol'l kõva ja' nakas' pia päähä võtma ja susi läts rõõmsambast ja nakas' kõvõmbahe kõnõlama ja' umma laulu jorotama. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Viin om Austria pääliin nink kõgõ suurõmb liin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viin
“Vii no minnu sanna, hot hiussit pite, nigu kundsaq kolisõsõq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii no tossulises ta varsa=pulstikene, mis laudan jo mitu päivä süömäldä om, et midägi enämb anda ei ole, ja sest saap tossuline. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Viin suurembi piä kõigilõ haigustõlõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=2269
Viiolikiili oll vällämõtlõjal hindäl kah vaia, selle et tedä kutsuti ka «Wõro Stradivariusõs», kiä oll tennü mitu viiolit uma perre jaos ja neo olli ainulidsõ kõlaga. http://www.purilend.ee/node/5535
Viipangiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pang
Viipudõlit üten ei viä, tuu om lisakuurma… http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Vii päitseq kodo ja panõ kivi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii põhjapoole külge, kos aid om tettu, aiatugi vitsaga päält kinnitedu, võta tuu tugi üles, tsuska tuu rõivatükk toe ala, ütle nii: http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Vii q talle s´oo verrev! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_24.html
Viirapääline. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Viiris’tmise puulpühä ol’li ter’ve päävä söömäldäq, et uma hin’ge iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viirmätsele sai edimäne rop’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viisadang om kotus jõõn vai ujan , kon vesi vabalt alla satas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viisadang
Viisat tahtva veneläse', püssämehe' propuskita. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Viisi autor: http://archive.kihnupoisid.ee/?inc=32&laul_id=429
Viisi kirjutas üles A.A. Borenius-Lähteenkorva (ERV 1 (2) < Sangaste khk,1877) (SKS, Lähteenkorva, 303), teksti Gustav Seen (H III 9, 885/6 (9) < Sangaste khk, Sangaste v, 1890). http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Viisi käki kelderide, verivorsti kamberide. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Vii sisse panti hõpõ raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viis-kuus firmat mölläse prõlla mi kandin, kõgõ viletsämbäl aol lõikasõ, käändvä kõik segi! http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Viis lehmä oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viis ol'l sääne, ku kängeq jalga, saiq ütest ilmaveerest tõistõ viirde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiso lasi roostõvett läbi, varbavaihõ naksi valutama, panni paisõlehti pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viis opilast klassin ei olõ mõistlik: gümnaasiumiopilasõl piät olõma inämb seldsiliidsi, kellega kuun oppi ja ütitselt vahtsit asjo vällä märki. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Viisoräbäkuqki liigutõdas arq ja verevit munnõ keedetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viis päivä jäi kuldpulmani puudus, ku vähk naasõ Aaja vei. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
«Viis saimi umma last ja kats oll’ mehe last,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Viis sutt olli piirdmise tsõõri sisse lännü, üts sai vällä. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
- "Viis sõrme inemise käel." http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Viis süldä aimiq ruudmõ sisse, a põhja es putuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viist ai tuul vällä, puust raput’ tuul maaha, kuu var’as arq ja päiv palot’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viis tingä rahha panti ka kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viist ommõ eis kül' sündünüt, a' vett eis ka väigä pelgäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2503
Viist püvvetäs, vett pelgäs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2503
Viistõist aastakka hoiõq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viistõist aastakka ol’l vana, ku majja pant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viistõistkümmned aastakka mi sinno ravitsiq ja no sa olt terve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vii suuhu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii suurdõ majja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viis’tõis’küm’me inemist ol’l Iroboskast saadõt ap’pi - nuuq virodi näid takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viitinnä maad om? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no3.htm
Viit saadõt viil tetäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/margo.htm
Vii tulõ üts kaiv vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii tälle mu puult üts pudelakõsõ täüs ruuht kingituses kodo! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Viiuputus tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii võtmisõs tull’ rako lumbiijä sisse mulk. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Viiäk’is timmä inämb kuuma, sai jo uma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiäs hobõsõq ker’ku mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiäs kerikohe villu ja munnõ, jaetas sandõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiäs kerkohe, pandas kirst pingi pääle ja vüü ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiäs kolq kõrd sitta aia pääle ja tuhkõ ka, nigu löönü-üs halva eläjät vilja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viiäss tarrõ pühäsenukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vii üle vii. http://wi.ee/voro/kiranigu/ilmar-vananurm/
Vii ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vikahtil om hand ja hanna keskel käsi (jalus), kost niiten hää käega saa kinniq hoitaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikaht
Vikahtkaari värmiq lääväq ütsütes sujuvalt üle, näide vaihõl olõ-iq kimmit piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Vikahtkaar vai vikatkaar vai vikakaar om värmiline kaar taivan , miä tekküs tuust, et päiv paistus õhon olõvidõ viitsilko (nt. vihmatsilko ) pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Vikaht luute kivve. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vikaht niit´ maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vikaht vai vikat om tüüriist haina vai vilä niitmises. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikaht
Vikakaar. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Vikat läits kivvi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vikat merde satte. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Vikat niitse maaha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Vikerkaaren, Eesti Ekspressin, Sirbon, Eesti Päevalehen, Võromaa Tiätajan, DI-n jne. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Vikimeediä Tsihtsäädüng (ingl. k. Wikimedia Foundation ) om rahvidõvaihõlinõ ütisüs, miä tukõ ja kõrraldas Vikipeediä ja mitmidõ tõisi vikidõ tüüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikimeedi%C3%A4_Tsihts%C3%A4%C3%A4d%C3%BCng
Viki om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Vikipediät pidä ülevän mittetulosaamisütisüs Vikimeediä Tsihtasotus ( Wikimedia Foundation ) , miä kammandas ka sääntsit ettevõtmiisi nigu Wiktionary (Vikisõnaraamat), Wikinews (Vikisõnomiq) jm. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Vikipeediä: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kat%C3%B5gooria:Vikipeedi%C3%A4
Vikipeediä ( eesti keelen Vikipeedia , inglüse ja mitmõn tõõsõn keelen Wikipedia , ladina keelen Vicipædia , esperanto keelen Vikipedio , katalaani keelen Viquipèdia , tsehhi keelen Wikipedie , prantsusõ , ungari ja portugali keelen Wikipédia , araabia keelen ويكيبيديا , horvaadi keelen Vikipedija , volapükin Vükiped , läti keelen Wikipēdija , iiri keelen Vicipéid ) om entsüklopeediä, vai tõõsõ sõnaga teedüssõnaraamat, mink artikliid või kirotaq seo võrgolehe pääl samal aol hulga inemiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Vikipeediä lupa säänest võimalust egäle ütele, kiä om jo mynt aigo Vikipeediän tegüsät tüüd tennüq, saa häste arvo Vikipeediä tüüpõhimõttist ni kedä tõõsõq pruukjaq tiidväq ja uskvaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Administrators
Vikipeediä luujil oll' sääne mõtõq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Vikipeediä om Wikimedia Tsihtasotusõ tegemine. https://wikimediafoundation.org/wiki/Template:2008/Donate-footer/fiu-vro
Vikipeediä om vaba võrgoentsüklopeediä, midä pall'oq inemiseq samal aol umast vabast tahtõst kirotasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Vikipeediä om viki, mink sisus om entsüklopeediä vai tuu ülesehitämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Vikipeediä piät olõma eräpoolõlda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Er%C3%A4pool%C3%B5lda_saisukotus
Vikipeediä sais kuun rohkõmb ku 250 umaette välläandõst, egä üts esiq keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Vikipeediät lugõ päält 250 mill'oni inemise üle ilma egä kuu – rohkõmb ku 250 keelen. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Vikipeediä ts'aukpuutri-serveriq ommaq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Vikipeediät tukõ Vikimeediä ütisüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4
Vikipeediä tüüst osavõtmisõs olõ-i vaia nimega sisse minnäq, a tuu om siski soovitõt, selle et tuu tege kergembäs läbikäümise tõisi osaliisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Viki pruukjapalõq - tuu, kuis ja mis keelen vikipeediän ja muin vikidõn egäsugudsõq teedüseq ja kiräq pruukjalõ nätäq ommaq - om no tävveligult võro kiilde pant. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Viki (vai wiki) om kogo umavaihõl linkega köüdetüid võrgolehti, midä saa egäl aol kaiaq ja esiq toimõndaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viki
Viktor Reieri fotoq ja jooństusõq: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Viktoriini «Ütski tark ei sata taivast» kõrraldas Võro instituut 2001. ja võro keele olümpiaati 2008. aastast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Viktoriini „Ütski tark ei sata’ taivast” kõrraldas Võro Instituut 2001. ja võro keele olümpiaati 2008. aastast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Viktor jakkas: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/elu.htm
Vilets ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_23.html
Vilime-valime vaja otsah, ei putu tuul, ei paista päiv? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Vili oll egakõrd õhi=havva kottal ni' hüüä, et maalõ oll pant, muud midägi ei'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Vilis't' joq kuis jõudsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vilis't' jo väega kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vilis't' nii kõvaste viil, ku pallo inemisi jäiväq kuulust liinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vilist’ uma kuldsõ hobõsõ mano ja läts kuninga poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vilja ja rõivit, kykkõ kraami anti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viljandi- Tartu joonõ pääl. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
1914 – Viljandimaal Kõo mõisan naas' tüüle Eesti Aleksandri Alambpõllutüükuul , miä oll' Eesti edimäne põllumajanduskuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Viljandin ja Põlvan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
1900 – Viljandin naas' pääle katõpääväne V karskuskongress. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
Vilja olõ-õs kellelgi nii pal’l’o, et müvvä saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vilja õks tahtsõ, a närtsõ iist kaq mynikõrd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viljo vald jääs ka' sinnä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Villa Rein andsõ ka huugu, niisamatõ Piiri Reet. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Villamähkmit om olõman kolm suurust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Villamähkmit saa mõskõ mõsumassinan villamõsuprogrammi ja villašampooniga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Villandin viimate nättü. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/eluring/pulmalaulud/sangasteotepaa/
Villanõ ka vihanõs, paklanõ pahanõs. http://www.setomaa.ee/
Villapükse saa pruuki alatõn katõnädälidsest latsõkõsõst kooni katõaastadsõ latsõni vällä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
“Villaq langas, villaq langas!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Villem-vallem vaja otsah, õi putu tuul, õi paistu päiv? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Villkopp ütel viil: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Villo kah papi' kah võtva, sõss osa jäl vaesilõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Vill om sääne matõrjaal, mis ei lää haisama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Villo viiäs, siss jäetäs iks jäl vaesilõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Villu an’ti kedradaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Villu iks viiäs tsässonahe ja piimä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Villu kaksas’ viil alostusõn olnu pesä maaha ja võtt’ imähüürläse hindäga üten. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Villu korjasõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Villu kraasitas Kan 1896 (J. Ots) 3) Emä all ja esä pääl ja vitt-vatt vahepääl? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=106
Villu sai kimalasõ-as’atundja Luiga Jaani käest teedä, et säänest sorti kimalast om Eestist varramba löütü õnnõ viis tükkü, kõik Lõuna-Eestist ja perämäne 1993. aastagal. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Villu viiäs ja munnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Villvet," sis saava' villadsõ' lamba'. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Villä müümä naas’ PRIA sõs, ku Euruupa komisjon ütel’, tuu tähendäs 24.11.2010, ja nii pall’o, ku ütel’, tuu om päält 40 000 tonni. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Villändih pillimängmist opnu Udrasõ Milja om vällä märknü uma kõrra, kuis kandlõmängu värve abiga opada. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Villändimaalt peri sepp Lehtsaarõ Veiko märkse, et hobõsõ ravvutaminõ om peris kallis ja sakõstõ püüdvä inemise läbi aia üte ravvutamisõga suvõ joosul. http://www.kylauudis.ee/2011/03/27/hoboso-ravvutajat-om-seo-ilma-aigu-rasso-louda/
Villändimaa nukast Mineve lauba olli Kärstnen Villändimaa rahvapillimängjide päe. http://sakala.postimees.ee/2193819/print/mulgi-uudise
Villändi maavanemb Kalle Küttis sellät oma ettekanden, et kui mulgi valla ütte lääve, sis om Mulgimaa piaaigu sama suur kui Villändi- või Valgamaa. http://sakala.postimees.ee/2171167/print/mulgi-uudise
Villändini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
Villändin matõti Võromaalt Karula kihlkunnast Lüllemäe lähkült peri keriguopõtaja, kirä- ja riigimehe Lattiku Jaani ja timä naasõ Alice’i põrmuq ümbre Villändi vanna surnuaida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2008
Villändin perimüsmuusiga aidan keväjä peetül kolmandal üleriigilidsel pilliopilaisi võikimängmisel tunnistõdi Ojasaarõ Toomas (18) kõgõ parõmbas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Vilmi-valmi vaja otsah, õi putu tuul, õi päiv? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Vilmi-valmi vaja pääl, putu-ui tuul, õi paista päiv? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Vilniusen om Eesti saatkund, kinkäle ehitedi vahtsene maja. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Vilnius om Leedu pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vilnius
Vilo küläst oll üts sõjah, syss tuu oll nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viltukaeja olle ka matemaatikaoppaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
Vilustõ tükün «Kask ja kõiv» saisi lava pääl kats puud. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Viläga om asi sant. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
Viläkasvataja elo om jo sääne, et üts kõrd sügüse saat tuu raha ja tuuga piät aasta läbi elämä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Viläkusmaagia! http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
Viläkusõ edendämises ni linakivvu pikkusõ ennustamises um mi edevanõmpa jo tuhandit aostaigõ, tuust aost ku põlluvillä kasvatama naati, päält talvist pääväpüürüst tõõsõ noorõkuunädäli tõõsõl pääväl iks liugupäivä pidänü. http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
Viläkusõ edendämises ni linakivvu pikkusõ ennustamises um mi edevanõmpaq jo tuhandit aostaigõ, tuust aost ku põlluvillä kasvatama naati, päält talvist pääväpüürüst tõõsõ noorõkuunädöli tõõsõl pääväl õks liugupäivä pidänü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Viländ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_05_laul.php
Viländi lähkün Viiratsin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
Viländin elli 2012. aastagal 19 150 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vil%C3%A4ndi
Viländist om Talliinahe 159 km, Võrro 124 km, Tartohe 78 km ja Pärnohe 96 km. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vil%C3%A4ndi
Viländi vai Villändi ( eesti keelen Viljandi , s'aksa keelen oll' Fellin , poola keelen Felin ) om liin Lõuna-Eestin, Viländi maakunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vil%C3%A4ndi
Viländ jo q ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_25_laul.php
Viländ joq sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vincent sündü 30. urbõkuu pääväl 1853 Zundertin Hollandin ja võtt' hindält elo 29. hainakuu pääväl 1890 Auvers-sur-Oisein Prantsusmaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Van_Goghi_Vincent
Vindlane maa pääl, hapõn maa seehn? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1128
Vindläisi om ilmamaal 137 mill'onat, Vinnemaal eläs 115 889 000 vindläst ( 2002 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vindl%C3%A4seq
Vindläseq kujosiq umaette rahvas 14.-15. aastagasaal vanavinne põh'apoolitsõst harost ni tsipa ildampa segähüq soomõ-ugrilaisiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vindl%C3%A4seq
Vindläseq kõnõlõsõq vinne kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vindl%C3%A4seq
Vindläseq küsünüq, et kuis tuu lehm sinnäq pääleq saa? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept2.htm
Vindläseq om hummoguslaavi rahvus , kiä eläs inämbähe Vinnemaal ja naabririigen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vindl%C3%A4seq
«Vinettat» tahtva nä väega, kolm üüd kõrrast kävevä. http://www.kylauudis.ee/2014/07/12/kardok-latt-tsia-nahka/
Vingjal tsial kõõ om viga. http://www.setomaa.ee/
Vingjäl tsial kõgõ viga: kuna kärs kärnäh, kuna maa külmänõ'. http://www.setomaa.ee/
Vinläsega om tõtõstõ niimuudu, et ku tä om kongi ärin seen, sis tä taht ka tüüri. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Vinläse muidoki tiidse nigunii, et tä säksa sõaväen oll’ olnu: kangli ala oll’ tuu märgis kahvliga veregrupp tätoveerit. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Vinne Keisririigi iinkäüjäs oll' Moskva tsaaririik ja perrätulõjas 1917. aastaga radokuu riigipüürdmise tulõmusõl 1/14. süküskuu pääväl 1917 vällä kuulutõt demokraatlinõ Vinnemaa Vabariik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinne_Keisririik
Vinne Keisririik 1866. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinne_Keisririik
Vinne Keisririik vai Vinne Impeerium (vinne keelen Российская империя) oll' 1721-1917 riik Õuruupan ja Aasian ja Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinne_Keisririik
Vinne, Ungari, Hispaania ni Lähkü-Hummogumaa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Vinne aig, ku häötedi maakarja niiüldä süstemaatilidsõlt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/elu.htm
V inne aigu kävveq petserlasõq Võron vorsti ja egäsugumast nasvärki ostman. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vinne aigu panti mitu küllä Leoski nime ala kokko. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Vinne aigu pidi kattõ lehmä, üte liitri piimä iist sai kolm liitrit bensinni osta!» Hääd: http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Vinne aol olle Villändin olluq miilidsäülemb nimega Tark. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Vinne-aol oll` üten Lõuna-Eesti täütevkomiteen kultuuriosakonna juhataja kotusõ pääl miis`, kiä tahtsõ ülemuisilõ väega meele perrä ollaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Vinne aol prooviti jo rahvarõivistki rohkõmb karnõvalikostüümi tetä ja nii läts’ki, et tuud, kiä rahvarõiviid muial kand’ ku püüne pääl, vahiti nigu ullikõist. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Vinne ao peräotsan oll’ kleidiumblõmisõ taks kümme ruublit. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Vinne ja Läti piir, savitüüstüs om müügin, kõgõ mõtsarikkamb kant, põllumajandusõn om tüüd hulga… http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Vinne ja Läti piir’ kokko saava. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
Vinnekeeline "Энциклопедия космонавтики": https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gagarini_Juri
Vinne keeli pidi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vinne keisri käsku täüdeti. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_02.html
Vinne kodosõda (1917–1923) oll' sõda , miä toimu innestidse Vinne keisririigi maa-alal " verevide " ja "valgidõ" vaihõl peräst tuud, ku inämbläseq 1917. aastagal Oktoobripüürdega Petrogradin võimo haariq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinne_kodos%C3%B5da
Vinne kuningas lei Meremäe otsah lahingut. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vinne kuningas ol’l Pihkvah seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vinne latsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vindl%C3%A4seq
Vinneläseq lüüdi üle Narva jõõ ja võeti Iivaniliin (Ivangorod) kah ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vinnemaa ( Vinne Föderatsiuun ) om maa ja riik Õuruupan ja Aasian ni om ilma kõgõ suurõmb riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinnemaa
Vinnemaa, Vinnemaa mi veere päältä. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_10.html
Vinnemaa jalaga Laadoga taadõ pesse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
Vinnemaal eläs päält 142 mill'ona inemise ( 2011 ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vinnemaa
Vinnemaal käümine joba 700 kruuni,» kõnõļ miiś. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
1917 – Vinnemaal oll' Oktoobripööreq , bolševikuq Lenini juhtmisõl võtiq võimu Aotidsõlt Val'tsusõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/7._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
Vinnemaal om luud timä nimeline vaimuinemiisi klubi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Vinnemaal ommaq nuuq odavambaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Vinnemaal surnuaian kävvü,» ohas' vallavanõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/uudis.htm
Vinnemaalt nii hindä ku müügi jaos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/melu.htm
Vinnemaalt tulnu «mäkivallutajaga» Eesti-Vinne piiri pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/inne.htm
Vinnemaalt tuud poodiviina, 30-35 kruuni putel`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
Vinnemaalõ bendsu perrä sõita. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/melu.htm
Vinnemaalõ kiudutõdi 4000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Vinnemaalõ verevit! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/2.html
Vinnemaalõ vidäsi… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Vinnemaalõ viirdümmä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/24.html
Vinnemaalõ viiäs parhilla kõvastõ tsialihha? http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Vinnemaa puul oll' suur mõts. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Vinnemaa roho omma Võromaal õks viil hääh kiräh Uibu Endel pruuk Vinne rohtõ almageeli ja trihhopooli. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Vinnemaast kõneldas... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Vinnemaa tüküst ja tõisi riike tüküst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Vinnemaa Õuruupa Liidult viisavabadust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Vinne mustlasõq ommaq hääq lauljaq ni viioldajaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Vinne poole pääl ommaq väega ilosaq kiviehitiseq, sääl om tuu kunst´ esiki par´ebal tasõmõl. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Vinne riigi lagonõmisõlõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Vinne sõaväen oll’ jõhkrampi asjo. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Vinne valitsusõ aol alostõt karskusõ asi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Vinne-vastast retoorikat on vähämb; aolehin iks om vannamuudu, a ministri kõnelase joba, et piät iks Vinnemaaga asju aama ja suhtit hoitma. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Vinne väest mahajäänüq soldatiid kinniq võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
Vinne väkke viirdümmä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/24.html
Vinne värki “vodjanoi”, tuu või olla seto keeli nigu viialunõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vinne vürsti vindsodi`. http://www.hot.ee/setokuningriik/humn.htm
Vinski küläh oll üts kar'us võet too kaubaga, et anti tälle muud mis anti ja Maarjapäävä Petserihe kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vinski küläst üts joodik Jat's'o tull turupääväl Petserist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vinäld jo setä, egas s´oo lääki-i otsa, siih võit viil kupall´o synotadaq”. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Vinütänu Jaanus-poiss tütärlatse hindäle suurivaivu sälgä, astnu paar sammu, sõs tulnu „säältkotsist” kõmakas piiru vällä, tütärlats sadanu sälläst maaha ja Jaanus pandnu, häbüpuna palgõn, mõtsa poolõ plehku ja tagasi hiilnü tä alles üüpimmen, sõs, ku tõsõ joba sügäväle põõnassiva. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Vin’dläne ol’l pur’oh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vin’nemihkl’ist kolmõ nädäli peräst om midros’k, nel’ä peräst naht’si. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vin’ne naas’eq tul’liq ja pal’s´si õkva, et tulgõq miq poolõ ku juuma, et mi olõ sääl tagapuul, miq poolõ tulõi kiäk’i. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virbeq-värbeq kyik ette pillutu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virbi muidu mis sa virbit, ärä suppi enne ärä tsurgi. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Virga käega maaha ja künde ja äest´ timä sisse. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
Virgo üles, ne kae, et hobõnõ üte puu külge köüdet ja veet tii päält kõrvalõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Virgu ma unõst üles, mis ma vär’sikeseq mõistsõ, kõõq loi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virk näiokene arvas veel aigu külält olevat kõik tetä, mis muul maailmal jo arr oli tett, ja heidas mõtsa edimätse poolele jäänü haokoo pääle magama, et hinnast rasse töö tarbis häste vällä puhata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Virmalise oktoobrekuul kuulutasõ külmä talvõ. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Virmalisi, ku noid kaid, sis olli, ku väikse tükükese oles sehen ku putuka. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
«Virna pandmisõs palka kah viil inemise: suurõ puu omma mu jaos rassõ.» Helju om pruuvnu külh küttepuid hinna perrä telli, a hariligult küsüse kõik müüjä ütte ja samma hinda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Viromaa (e.k. Virumaa , sks.k. Wierland ) om aoluulinõ maakund Põh'a- Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Viromaa jääs Soomõ lahõ ja Peipsi järve vaihhõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Viromaale vellitsile. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/luro-eepilised-laulud/
Viromaal om 11 kihlkunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Viromaa perrä ommaq suumlasõq naanuq Eestit kutsma Viros . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Viromaa põlistrahvast kutsutas virolaisis (e.k. virulane ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viromaa
Viro meri vai Soomõ laht om laht Õdagumere hummoguosan Eesti , Soomõ ja Ingerimaa ( Vinnemaa ) vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_meri
Viro saaja sa kaemahe! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/15.html
Virot' Moskvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virota nii kõvastõ nigu vaadi vitsaq purust! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virotas joq pooldõ klaasimäkke arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virotas sääl syamiis’ valgõ hobõsõga paja ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virotas üt’s tõllaga vasta, rüüliq pagõsi mõtsagi arq, et tõõnõ s’aks tulõ ka hobõstõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virot’ ka syss õga mees tublistõ viis vuuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viro vangimajan ommaq kuun vangimaja ja arestimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Viro vangimaja om edimäne vangimaja, kon turvalisusõ suurõndamisõs ühendäseq kõiki huunit umavaihõl kinnidseq ühendüstiiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Viro vangimaja sai valmis 2008. aastal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Viro_vangimaja
Virtin las’k’ vallaq pois’kõstõ päält kats pois’kõst vahtsõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virtsahut' piniq külge, murriq piniq arq timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virumaa Lüganusõ kandi härksä inemise omma kampa löönü ja märgotasõ umakandi keele opmisõ-oppamisõ pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Viruskundra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viruskundra om nal’asyna, kes kõ aho pääl syss tuu kottalõ üldäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viruskundra om üte jutusõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viruskundra, she sullõ luu hammas, anna mullõ raudhammas vasta! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Viruskundrat olõi kuulnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viruskundrat üteldäs, ku latsil hammast kaksatas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viruskundri tohetai õdagu üldä, muido tulõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Virus om ahi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visakõ toolõ läbi paja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visanu' naha kivi otsa ja imetänu' last. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Visanu' naha kivi pääle, lännu' sanna ja ütelnu': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Visas' Ivan Hatapoig saapa jalast arq, puttu hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' har'a maaha, sai suur mõts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' kammi maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' kut'sari kaq kivi ala, kään'd' kivi tagasi, niq jät'tki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' lavva ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' leeväraasa maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' niq puttu hobõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas' ynnõ saapa niq hopõn tul'l, lei kuus pääd maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas köüdse ümbre, tõi jal vaesõlõ mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas niq visas’ koti tävve kapstit tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visas sõs kõik raamatu sepä kätte. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Visas timä veerde nii kõvstõ, nigu vaadi vitsaq kyik purust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visati meid ütte viirde, tõistõ viirde tougati – sääl meid surbi Säksa rüütli’, Vinne vürsti’ vindsodi’. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
Visati ütstõiskümme pääd vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visat’i tuu varõs väl’lä ja naat’i pujaga saaju edesi pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
9.30 – Viselä Agu. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Viskame nüüd tsirbisiid: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/26/3-laske-kae-lajale/
Viskame täämbädse toimetuse hummenidse kaala. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Viska nii, et hand kukru pääl. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_33_laul.php
Viska näile raudkangõ kaala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viskaq noilõ leibä, syss lääväq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viska rahakeldre võtme siiä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Viskas nigu lindu hinnäst ja kargas üte mäe otsast tõõsõ otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viskas sis tuu üles ja haard tuu ao seeh, ku tä üleväh, kõik maah olõva’ nelli kivvi pekko ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo noidõ maast võõdõtuistõ mano pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Viskas sis tuu üte kivigo jäl’ kur´a käega üles ja pand nuu nelli kivikot hüäst käest jäl’ kurja kätte ja püüd sis tuu ülesvisado kivigo hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Viskas sis üte üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh om, pand tä tõõsõ maalõ ja püüd sis ülesvisado kivigo’ jäl’ pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Viskas tuu sis jäl’ peost üles ja võt maast tuu ao seeh sinnä pant kivigo ja püüd sis ka üles visado kivigo maast võõdõdo kõrvale pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Viskas tuu üte hüäst käest jäl’ üles ja tuu ao seeh, ku tuu üleväh, võt tä jäl’ nisandõ maast üte kivigo ja pand kur´a käe pekko ja püüd tuu üte sis jälki hüvvä kätte tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Viska unikulõ ja perän säe riita, mõnõ ao peräst viä kuuri ala ja tulõva talvõ tarrõ, ahjo. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
Viska üts nynaräti raas jalq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Viska üts nynaräti raas noq maaha!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viskse päivä pingi pääle. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=27
Visseli Triinu sõnul tekütaski inemisteh kõ`õ inämp elevust setokiilne menüü, midä tulõ pää õgalõütele tõlki ja vallalõ seletä`. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Visseli sõnul käve näil kohvikuh lausa üts sääne paar kiä tellse hindäle terve Sõsarate kohviku menüü – pääruug, kolm erinevät kuuki ja juuki, säidse erinevät leiba ja külmä ruuga. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
Vissenjat peeti pühäst kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Visseri talu pinnest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Vissime kenga, panime varba otsa kinga ja vissime. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Visti-vasti vaja otsah, putu-ui' tuul, paista-ai' päiv? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2535
Vis’sen’jast il’kandrahe om rohkõp nädälit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vis’sen’ja tulõ jal niguq väikumaar’apäävä puulpühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vitsja kandsõ Villissele lämmind vett sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Vits kääneti keertu ja tetti võru valmis, sis aeti pääle. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/52.html
Vits tuvvas kodo, visatas katusõ pääle, lauda katusõ pääle: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Vitur vai vetur om raudtiivagonidõ vidämise massin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vitur
"Viäme kihla, et ma saa inne!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/240.html
Viämiq kihla! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viä nigu kundsaq kolisõsõq ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Viä-äi hopõn, vidä tii. http://www.setomaa.ee/
Viä-äi viin joodikõs, halv harinõmine vidä. http://www.setomaa.ee/
Višnuismin om Višnu pääjummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Višnu om hääsuuvlik jummal, kink naasõs om õnnõ ja edo jumalanna Šrī vai Lakšmī. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Višnu om üts brahmanismi ja hinduismi pääjumalist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Višnu tüüs om maailma alalõhoitminõ ja kaitsminõ, tuu jaos kihästüs tä avataarana aigaolt maa pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
V. 37. ja 38 vaest on = vahest . http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/55.html
V. 26 kenäq mar´aq , kk. vana märä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/14.html
V. 22 kuuldu peaks küll kaaldu ehk kullu olema. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/38.html
V. 70 kävvü kängäq , kena tõisend sõnast käbükängäq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/14.html
V. 116: mullani - J.Hurdal: mullõ anniq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/22.html
Vodi Egle . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Vodi Egle ja Leidi Kersti . http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Vodi Laivi om sündünü 13.05. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/margo.htm
Voi truuk, väega pur'oh olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Volgõ täm jengõn arm. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66845/Livli_10_1936.pdf?sequence=1
Volikogon om kolm fraktsiuuni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
Volikogo vali liinapää, kiä aastagast 2009 om vindläne Nils Ušakovs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
“Volli”: http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Voltaire (François-Marie Arouet, 1694-1778) oll' prantsusõ valgustusao filosuuf , kiränik , esseist, deist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Voltaire
Voltaire oll' viläkas kiränik, kiä kirot' egasugutsit kirätöid: näütemänge , luulõt , romaanõ , esseid, aoluuliidsi ja tiidüsliidsi töid, üle 20 000 kirä nink inämb ku 2000 raamatut ja pamfletti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Voltaire
Volvriq joq valmiq, et nigu nägeväq, niq joq laska ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vops, kakkap poiss suure aamrega matsu tälle keset otsa, lätt esi ruttu ja kutsup peremiist silda vasta võtma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Vops, lahas poiss tälle argiga õkva silmi vahele ja läits esi ruttu peremiist kutsma tüüd vasta võtma. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Vormileibä küdsetäst vormi seen, paeleibä aho pae vai s'oo ilma aigo plaadi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Vorm säläst, süü ja lää magama. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Vorst uoh, koh sa olt? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vorst’ oll’ peri Nursi poodist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Vot Gruusia miis läts’ kogõmusõ perrä ja mis sai: olõki-i meil inämb Kumaritašvilikõist... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Vot Jumalal om pal’lo päivi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot Novyi Ruusalemmi liin lei piksegaq palama Türgümaal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Vot arq toovaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot ehe ,,Võro tiatri" jälle välja ilmus. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
- “Vot jagajit rohkõp!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vot jovvaas pees’trit ar uutaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vot kae, sia olle penni ja siä immis ja siä kisk miu immis veriseks!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/ernali/581.html
Vot ka śoo om, mis mi last hällütämmi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_07_laul.php
Vot kulla kosilanõ, eelä sa mul kosjul olliq, ma lupa-as sullõ minnäq, a täämbä ma märge as’a ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot kupal’lo tä sääl el’li - timä tiidse, et esä puul olõ, a nimäq tiiääs tuud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot, kõva mees!“ “Olõi ma kõva, papipoig Looska om kõva.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot, kõva miis!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot lätt sin’näq kõr´tsi, kõr´dsih sai jalq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, läämi me perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot maq nii, nii lää põrgohe paabapudsajide perrä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot maq sullõ midägiq keeläiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot, maq sust maahha ei jääq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot ma täämbä õdagu võta nyna alt samavaari arq ja vii arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vot meil maa jago." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, midä hirm tekk'! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Vot, mine viil kulmõ hani jaos kar’ust otsma! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, määne sai! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, määne sul naane! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot nii ja nii ma olli kuhja pääl, märä tull süümä, ma timä lasi vallalõ ja märä lubasi mullõ kõõq omaq varsaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot nii, meil olĺ sääne laul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vot nii oll′ muq aigu. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Vot nii tekk` ja tapsõ üts` korgõ haridusõga miis`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Vot näeti nüüt... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Vot, olle sääntene asi: http://seto.ee/2013/11/koo-manni-ni-soeq/
Vot olliq ulliq meheq, taha-as süüki keetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, olõ-i meeleh… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_21_laul.php
Vot, poig, saq minno lasiq püssägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot poig, võta temä noq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, pokan’, halvastõ tei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Vot päiv om mullõ suur’ sõbõr ja päiv ül’ti vävvü võtvat, lää päävä vävvü kaema.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot pühä saa joq kykkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot saigi rüärull kohopiim vaihõl ja kruusapiiragu päälüst mano pant – õkvalt tõõsõl pääväl hüä haugada. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Vot sa kullõ-õs minno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot, sedämaid võõdas.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot seo om kuuntüü küsümüs! http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Vot seo om suur’miihi hädä! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/elu.htm
Vot, siih ussõ man om kats piiretüse vaati. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot sis lätt ilosahe. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vot sis, maama üteĺ eis iist, latsõ q istõmi kõik maaha, laulimi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Vot sis tulõgi mõtõlda, õt mis saa – kas süüt ruvvakõist, kartohkat, praadilihha, suulliimi ni piirakit vai lepüt takahtettü ahosöögiga Kõtu õks täüs saat, selle, õt mi man trehväs säänest ruuga nägemä, koh lihha rohkõba seeh, ku aiavilja. http://taarkatare.com/menuud/
Vot sjoo jäi mul aŕ inne, mul inne viil olĺ vaia kats sõnna üldä q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_07_laul.php
“Vot susi sei mul pojaq arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, suur julgus! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss jäi jo timä vanõmbass, tul’l timä kah uma esä taahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss nimäq pals’si jumalat ja õga aastaga pääle lihavyytõpühi säid’se nädälit - mis tuu riide pääle suurõ-ristipäävä om - vot syss lääväq ris’tiq mastõrast Pihkvahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss paja all üt’s kopahut’ ja visas’ pungaga raha tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss tet’ti sin’näq kerik, Pühä-Maar’a kerik, et Pühä-Maar’a tah pallõl’ jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss timä kullõl’ ar vanõmbit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss tuust aost ma näid (pappe) inämb uskma es nakkaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot syss tä lät’s nii mastõrit pit’e ja ker’kit pit’e jumalat pallõma, üt’eh noidõ kor’jajidegaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot sääne tüüjagaminõ ja vanal inemisel kah asja kotost vällä toimõndama kävvü. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Vot sääntse pühikõsõ olli sjoovoori vanaimä man – vaest tõõnõkõrd saa jalki tõistmuudu. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
- “Vot taht’jit rohkõp”. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Vot targaq san’diq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, ti usu-us, et ynn tulõ esi aknõst sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vott kolmandat vuori haard mehekest üte tundmust hainarua suurune must olõmine käsist ja jalost sõvaste kinni ja virot üle pää-koola lajap suurõst kivist kavõndõhõ, nii et vaõnõ mies maolõ sattõ, nigu jõrahti õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Vott, mis sai uma tarkusõ näütämisest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vott määne mul oll elo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vott määne mul oll elo ja soo om mu jutus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vott, tuo naas ka õhi=havva peräst hüvvä aija maad halahama, paljud pidämä, mis hulk maad siäl niisama tühält sais, kohe viel uma tubli tieradagi mano piät olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Vot tulõs ma tuu pääle, õt purgisuppi ummilõ külälisilõ kalli raha iist pakku… http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Vot tuud ei mälehtä'. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Vot tuud kõllast kuurt omge kõllatõbõ jaost vaja. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1678
“Vot tuu saa mullõ väüst, kes imise katõtõistkümne põrsaga ot’s mõtsast vällä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vott: viil üts' haigõ nuurtohtrõlõ tohtõrdamisõs, mi hää Lennu kõrval! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Vot tälle sai! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot tä tsiga nõid om, a tuud kotust õks jõvva-as arq nõiduq, koh muq leibä-soola sei.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot, tütrik an’d’ sääntse kari pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vot, õkva parhillaq võõdas minno taivahe.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vot śoo, ku hauda lastas. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_14_laul.php
Vot śoo om Timmo laul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_29_laul.php
Vot śoo om seto laul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_24_laul.php
Vot’, te eski näi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vouh om ümbre pää. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Vox Clamantis om mul hingelähküne projekt, tuud proomi edesi tetä. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
V. 5: põrsallõ, üteldäs ka nots´olõ; v. 6: põrss ehk nots´o. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/17.html
Vrd nt lausit: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
V., selle es tuuq kodo kosjarätti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/52.html
Vsjoo! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Vuhh, setokõsõ noore, Mo velle! http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Vui, määne andsak25 nimi! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Vulkaanõ om ka tõisi hod'otähti pääl pääle Maa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tul%C3%B5m%C3%A4gi
[V. 28. umal ülätsit on lauliku eksitus (metatees), p.o. üläl umatsit - P.H.] http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/72.html
Vung Tau om Vietnami Ba Ria-Vung Taui provindsi pääliin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vung_Tau
Vuntsõga ja ärjuud ullipäägä võinu tetä perän määndsegi kasulidsõ rohilidse ettevõtmisõ õdagumere hülgide ärpästmises. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Vuosaarõ sadamalõ sai trammi, metroo ja bussiga, kotin olli mul õnnõ tüükinda ja egäs juhus üts kruvikäändjä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Vuur' ütel', et küsüq kõõ tagumatsõ hobõsõ päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
V. 13. vel´o kk. ja J.Hurdal: vaba ; v. 27.: andõmas t kk.: andõmahe ; v. 31.: kuultu peaks kulutõt [või: kullu - P.H.] olema, mis paremine mõtete järje sisse sünnib. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/w/48.html
V. 29: vihranuq: vihrama = "rüä põllu pääle virgessit ajama, rükä teteh". http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/18.html
“Vyi Looska, kost sa siiä sai!“ “Te perrä tulli.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyidsõ ollaq neljä muudu, ni sedäviisi sys seletedi: http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
- “Vyi halvastõ om asi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi, herr jo tulõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vyih, maq kaq tahasiq väegaq taad rohto." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyih, mul om väegaq kuri miis, tiiäi kohe maq suq panõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyih, neid ubinit väega süä häl’keles!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi kulla kosilanõ, lääi ma sullõ joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi kulla miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyi, kulla miis, olõi oinast inämb muudku sooliguq härä sarvil.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi kulla sõbõr, koh saq noq nii kavva olliq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi, mi olõ tüüst väega väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyi saai, meil om kuri herr.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyi, sul jalaq väegaq haigõq, kütä maq sullõ sanna.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyi vadõrikõnõ, võtkõq minno kaq sõitma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Vyi velekene, mullõ väegaq vaija märdi piimä." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi velekene, velekene, ku sa noq tiidnü, mis me näi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyi, või-i osta, ta näüs kuri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Vyssakos, avitami mehe arq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyssakos oll tuu kohtumiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyssakos ol’l jo sääl, tuu üt’el’, et ma jäänüüs ap’pi, vai hobõsõjala jäm´müdse kün’dle pandnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyssakos om ilmah kykõ kõvõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyssakos ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vyypso sild om Setomaa piir`, ku Räpinä puult tullaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
(Vyyrallõ sysarõllõ:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
(Vyyrallõ velele:) http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/37.html
8)Vyyralõ massai last väega näüdätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
VÄIKEnE mAARjAPÄIV (8. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
VÕRO KIRÄNDÜS – MIÄ TUU UM? http://wi.ee/voro/
VÕTI SULASÕ, VÕTI NÄIDSIKU; http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Város a város alatt ("liin liina all") - keldride süstem katõdraali lähkon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Väedsega võta, käänä kummali, ots kodu poole, võtat niipallu kuipallu sa võtat, ütle sii sõna kah - tule kodu tagasi, aga Jumala nimel. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Väega. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Väega Hää inemine mi külän om Kannimäe Juhan . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Väega ei olõ, hädäga olõ hulga asjo teedä saanu. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Väega haigõ joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega hallõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega halvastõ, et taa asi nii är muudõti. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Väega halõhõhõ pallõl must mees: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Väega hapu oll`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Väega harva näet timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega häste! http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Väega hää. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
"Väega hää asi um seo." http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Väega hääs kaitsõs olliq sääl suuq ja lag'a jõgi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Väega hää’ katskeelisüse- ja keelepesäspetsiälisti’ Soomõst kõnõlõsõ’ Soomõ ja Vinnemaa sugurahvidõ kogõmuisist keelepessi tegemise man. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Väega hüä miil om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega hüäq taariq ol’liq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega hüäs rohos olõvat kah tuo, kui halli sõitjalõ halli hobose päitse, ilam tõbitse tiedmäldä, sängü tulba külge köüdeti ja üteldi: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Väega ik’iq soeq pin’gi all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ik’k, et kost noq mullõ pidi pattu saama, ku Jummal’ om minno ar’ unõhanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega illos päiv oll sällä takka jäänü'. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Väega illos tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega illos’ maja oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega illos’ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega illos’ uibuaid ja ilosaq ubinaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ilosahe laul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ilosahe tulliva q laulu q teil küll vällä. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Väega ilosale oll säetü. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Väega ilosaq kivikeseq ommaq käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ilosit piipõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega joq heitü ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega jäi ramõtus, ku ei jõua kävvü inämb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega kavvõst joq paist' ja liin oll kyik vallu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega korgit huunit vanast es tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Väega kõhnaq maaq, siih es olõq kiildu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega kõva töömees sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega kõvva tuult kutsutas marus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuul
Väega lahkõ ja as ‘atundja tohtri, timä käest võit nõvvu küssü eski kümne aigu õdagu, kitvä patsiendi Tervisetrendi kodolehe pääl Antsla perretohtrit Reva Kristat (53). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Väega lämmi suvinõ päiv oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega mitmaq inemiseq ei usuq vällänägemise perrä, et Ants um 86 aastakka vana. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Väega muatu ruttu arq, niit’e pääl ol’liq väega suurõq ros´sõq vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Väega mättine ja süvvä olõ-õs "Naq es olõ mättäq, naq olli inemise pääq, koh sa kargli." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega naas’ joq täl rassõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega näläne ol’l joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega oll häste hoiõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega oll illos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega oll illos pilt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega olulinõ oll' tuu kah, et 12. joulukuu pääväl joud' Inglüse sõalaivastik Talliina lahtõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Väega olõ ristjätsist väsünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ol’l hobõsile ka ter´vüsess tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ol’l läm’mi päiv ja sääl ol’l vesi ka lähkoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega ol’l pal’lo syyrdu palotõt vanast ja jalq süütü jätet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega om pal’lo kurja ten’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega oodami juttõ säändside süüke tegemisest nigu ahokaali, kõrnõpräänigu, paksu kapsta, rulaat ja kamaraliha, ubinakoorõtsäi, hapnõ kurgi, soolaseene, heering marinaadih, munakuuk, koogõlmoogõl, piimäga aiaviläsupp, egäsugumadsõ piiragu, uhhaa, praadit ja kuivatõt kala, küläsupp, praadidu sõrnigu, koorõkommi, õlu munaga ja nii edesi. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Väega paaba murõht' ja pallõl jumalat, et olõ kinga teedalõ söökigi saata nurmõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega pallo pahandust joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega pallo täl oll rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega pall’o küstäs, et midä tuu F1 tähendäs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Väega pall’o olõnõs ka kõnõlõmisõst. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Väega pall’o omma är kaonu siist kandist, käävä õnnõ suvõl vai nädälivaihtuisil kodo. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Väega pal’lo rööve arq rahvast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega pal’lo tennü om kurja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega peläs’ ja pagõsi pääle uikõh mõtsu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega piät tiidmä, kost ostat, selle et sääl om õks otsalda pall’o võlsskaupa kah! http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Väega presseq pääle ja umilõ vanõmbile vasta kaq nakka-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq halvu paiku olõ külq arq nännüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq ik'k jaq väegaq halõs't' mere veereh, õks kedägiq tulõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq lätt rikas kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq olõ näl'äh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq ol’l illos’ uibuaid. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq ol’l naanuq ilosahe män’gmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq ol’l täl hallõ tsurra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq peräpääväq kurvalitseq ommaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq rassõ jaq ikäv elläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq suur imetükk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegaq vannõq ütstõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega rahvas kuuli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega rassõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Väega rassõ om arru saia, kas om soe- vai pinijälg. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Väega rikas oll tuu Kaar'o. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega rikas talo ol’l, pal’lo hobõsit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega suur miis om joq, suurõst jaost, a tütär tsaga vasta salahusi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega suur mürrin om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega suurt lummõ es tohtnu tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Väega suur tõrdu täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega suur vägimiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega taht joq Mihkal Mihhalavitsi tütär juvva, nigu jõvvai inämb kuigi kannaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega tark hobõnõ oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Väega tarvilidsõq ommaq egasugutsõq huunõq: elomajaq , laudaq , vabrikuhuunõq, poodiq jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Väega tii pääl ka las’ti, a mitte meile es putuq pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega too kar’usõkõnõ ik’k ja käve mõtsu pite, et noq saat tappa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega tsill’ukõsõ olliva tõsõ, nigu särginöpsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Väega tuisunõ ilm oll niq imä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega tähtsä asi savvusannah om tuu, õt saias lihha suidsuta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Väega tähtsä um, et lehetegijäq ummaq noorõq, harit inemiseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
«Väega uhkõ ja suur konkurss, tuud es mõista ette arvada!» rõõmust’ Võro seldsi juhatusõ liigõ, lipukonkursi üts vidäjä Kama Kaido. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Väega uutsõva, et näide mano tultas, mõnõl oll’ laud katõtu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Väega vaesõq olliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega vaia jo kodo tullaq, a tulõi õks. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega vanast elli laz tallo väega rikkahe, üte oli Turaku, säält säze versta tõsõ Tabina’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- “Väega vanast om olnuq sään’e puru.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega varajanõ tsirk tuudi hindamisõs õkva pääle konkursi välläkuulutamist. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Väega veretäs ubinist kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väega väiku ja kibõhõhe vanõmbas jäävä kõnõlõjidõ hulga peräst om mulgi kiil üten tarto keelega lõunaeesti keelist kõgõ suurõmban ohon. http://web.ametikool.ee/~heli.kakko/kultuur/?%C3%95ppematerjalid:Keelemurre_kui_kultuurip%C3%A4rand_L%C3%B5una_-_Eesti_n%C3%A4itel
Väega võt’iq vasta miq rahvast kah, kiä ris’tega lät’siq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegä suur tülü nõssi sõrmusõ üle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väegä tubli naistõrahvas oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väelidse pümme inemise Pümme-Katrõ 1957. aastal. http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
Väga – tuu kõlas õkva nigu pläga vai läga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Vägikivist vägevämbäq ommaq mõisnigu jahimaja - Linnupuutka varõmõq. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
Vägimehe, tulkõ üles! http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis Kornila naas' iist võtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vägimiis aga, kui arvo sai, et timmä om petetö, heidäs' suurõ süämetävvega jäleke magama ja ütel': http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis aga sai tuu pääle väiga vihatsõst, palja jalgoga es taha ta ka kävvö ja läts tuuperäst Petsere manstere ja heidäs sääl oosõ suu pääle magama, võt´t tekige pääle. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis lubas kah jõudu kaia, a inne tahtsõ viil lõõnat süvvä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägimiis lännü vällä vananaise käsku täütmä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägimiis olla öelnud, et enne üles ei tõusvat, ku Passa alt nakas verd nii pal´lo juuskma, et oro täüs saa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis pagõsi nüüd pia är. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägimiis puhkap ker'koh, Jumalaimä ker'koh. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis seletanu nuut uma jõu ja vägevä tettü tükü kõik vananaisele ära ja ka, et ta mitte ammu terve aastalise lehmvas'ka üle uma tarõ harja visanu ja nüüt selle jõu kaemises kedäkist vastalises ei löüvä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägimiis seletanu nüüd jälle umma jõudu ja asja ära ja ütelnu, et ta viil seenini kostkilt vastalist selles ei ole löüdnü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägimiis seletänü kõik Kalõvipojale ära, kuis ta jõuvastalist otsnu ja kuis ta ka neid löudnü ja mis ta sõs nännü ja kuis ta sõs viimäs õnnõga ära pääsnü. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
«Vägimiis, sõda om, tulõ ülest!» Vägimiis tul'1 ja nägi, et peteti, sis ütel', õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis tul'1 tallõ värehte mano vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis tuli välja, võt't palgi sälgä, ent es näe kedagi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis võt't uma pää kanglahe ja läts astõ ker'kohe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Vägimiis võtnu kirvõ, millel terve tammepuust palk hannas takah olnu, kätte, kui ülestõstmises tundnu ta selle nii raskõ olõma, et tuultkist alt laskõ ei võinu. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Vägi om õks pääl, vesi all. http://www.setomaa.ee/
(4) "Vägipulga" vidämine oll õks suurombidõ tüü, a' vahel kisi kah noorõmba tuud, nii et rõngah olli. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Vähembält kõik nuu kes sõs vällänpuul tsõõri olliva saiva hulga energiat. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Vähembält nii ütel’ Udrasõ Milja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Vähepide hääl ollu säsisemise muodu, selleperäst hõiganu rahvas neid sääskes *8 , aga suurepide hääl ollu jämme, porisemise muodu, selleperäst hõigat neid parmes *9 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/269.html
Vähesoo Luule, võrokõnõ Padise vallast Olõ Sepä suidsusannast kirotanu jutuvõistlusõlõ kah: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Vähktõbi vai lihtsähe vähk om klass tõpi, mink puhul määnegi rühm rakkõ kasus inämb, ku tuu loomulik om, häötäs kõrvalolõvit rakkõ ja mõnikõrd ka laotas hinnäst vere vai lümfi kaudu tõisihe paikohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4hkt%C3%B5bi
Vähnäl iks tütär väikene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Vähä kõhedu tunnõ külh oll’, a mõista es midägi arvada. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Vähä küll, a määndsegi pildi yks saimiq. http://www.suri.ee/il/97/4/nak.html
Vähämbit tasamaid või viil löüdäq Pärsiä lahõ veerest, Hormuzõ kitsusõ ja Omaani mere veerest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Vähämbtähtsist uudissist niipall`o, et Ameeriga rahamiis` Dennis Tito omgi vindläisiga kuun kosmosõlõ linnanu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Vähämbält ehitüisi poolõ päält. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Vähämbält ma looda, et järgmädsel kõrral om tuu sündmüse päälkiri umakeeline, mitte sissetuud kraamist – miä tuu eesti kiil muud om? http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Vähämbält võisi tuvva toetuisi jagamisõ allapoolõ, mi kanti: kogokund tiid, kes um tegijä, ja saa tuud inemist takast tougada, et tä saasi mõnõ as’a viil käümä. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Vähämbäq aadlimeheq naksiq tälle saatma kaibõkirjo, miä vei parlamendi ( parlamentum publicum ) luumisõni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Vähämbüste jäien tõmbu tä 1880. aastakidõ alostusõn ütiskundlidsõst tegevüsest tagasi ja pühendü tiidüse tegemisele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Vähämpält kolm lausõt ega as'a kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält kolm lausõt ega maisõmaa ja suurõmba piirkunna kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält kolm lausõt 100 kõgõ tähtsämbä inemise kotsilõ aoluun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält viis lausõt ega as'a kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält viis lausõt ega tiidüsharo kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält viis lausõt ega usu kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähämpält üts lausõq ega maailma maa kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Artikliq,_mi%C3%A4_egan_keelen_pid%C3%A4n%C3%BC_ol%C3%B5ma
Vähä süü är ja… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Vähä tuust, et piimä vai moosiga ei mõista parõmbat tahta, tuud kuuki om läbi ahoussõ ka huvitav kaia. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Vähä ullempe luu om nüidsel aal oopis raha endege. http://pluss.sakala.ajaleht.ee/432998/print/reiljani-anu-jutu/
Väidetava kuuhtüüvormi omma` a jo kõneluisi all ja kiä tiid – vaest saagi tulevikuh Tarto liinäh peris ehedat seto süüki ka mudo süvvä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/23/seto-suuk-taro-liinah/
- "Väidsegaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väidse otsast andnu võidu, syss kaonu nahk päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väiga harva kuulõt bussijaamah kedägi kõnõlõvat seto keeleh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Väiga rassõ om üldä', mia' om illos. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Väikeisi poiskõisi titti kutsutas latsikeelen til'us vai kaarateräkeses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Titt
Väikeisi saari kutsutas laiõs , saarõkõisis , ruiõs , liitis kives, kuivõs jne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Väikeisist saarõkõisist, miä jääseq Hiiomaast lõunahummogu poolõ, om kõgõ suurõmb Vohilaid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiiomaa
“Väikemees, miks nutad?” http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Väikene kalõvinõ poisikõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/17.html
Väikene latsõkõnõ pandas rõivakirstu lautsile, tabagi ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väikene lumõhärmakene. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väikene oll leevä-muru. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Väikene tuulõkõnõ es lasõ kiholaisil toimõnda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
Väikene verrev pinikene hauk läbi luutsõ aia? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(anatoomia)
Väikese’ latsõ’ mängvä ka tarõh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3243
Väikest valgõt nigu tundn, kaes hopõn süü kesvä, midä tä pidi vahtma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väiko-Maarjan viidi suurmapudõr kausiga lauta ja panti kausi ala kat`s langakerrä: üt`s must, tõnõ valgõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Väiko-Viirksü küläst Räpinä kihlkunnast om 1940. a. kõnõlnuq üte jutu joodikust soldanist ja tsaarist Piidre Edimädsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Väiko kannõl helises värmildise helüga Et väiko kannõl om kõgõ parõmb pill, midä mängi latsiga laulmisõ man vai hällütämises, tuud vällä märknüid immi ja latsiaiaoppajit tulõ kõgõ mano. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Väiko kannõl oll’ timä jutu perrä umbõs sada aastakka vällä koolnu „Selle oll’, et Euruupast tulnu muusiga oll’ keerulidsõmb ja naati tegemä kandlit, kon oll’ kõrrast rohkõmb kiili pääl,” selet’ Udrasõ Milja. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Väikokodanlikkuse vasta lastas kultuurifilosuufia raskesuurtükke tsitaatega, abis omma Lotman, Barthes... http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Väikopraosti palee. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Väikost Transilvaania aadliperrest perit Hunyadi Jánosist sai teno tollõ, et tä oll' võimõkas palgasõaväeläsest päälik, riigi üts tähtsämp miis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Väikse kur’agaq - miq õga üts tii kurja - päsest säält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väiksembä pinnaga iks är ei elä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Väiku Eesti kotsilõ saa uhkõhe ja ilosahe üteldäq: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Väiku Käokiräs, Käokiräs ja Käokiräse näiodõ park. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Väiku Välläandja 2005). http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
"Väiku-ats." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Väiku kandlõ pillitsõõr tetti vallalõ joba minevä aasta. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
Väiku keele kiräviis – kirotaja piät saama täpsät ja laabsat esiq timmi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Väikul ettevõttõl ei olõ säänest jõudu – mul võtsõ papridõ kirotaminõ iks kuu aigu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
«Väikul viisil saa vast ka suurmit tetä, piät nakkama nuputama,» arvas’ Hollo Agu. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Väikumaarjapäävä oll peräüü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väikumaar’apääväni ol’l kõõ öüd’sih k’äumine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väikumaar’apäävä tul’l perämäne üü, syss tet’ti pido, min’ti kõrdsi mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väikumba autoga, mille nimi om Kunn, om Toomas aasta jago võistõlnu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Väikumba kasvataja möövä tatrikku käest-kätte 20–25 kroonidsõ kilohinnaga. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Väikumb osa jääs siimnes, suurõmb lätt kannolõ – et ka talvõl munasora illos kõllanõ olõssi. http://www.kylauudis.ee/2010/10/21/tatrik-uma-maa-paalt/
Väiku mõtõ eski om, et võinu minnä Villändihe näütekunsti opma. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Väiku mõtõlus III Uma Pido püüne pääle säädjält Tagamõtsa Tarmolt: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=77&Itemid=88
Väikun Sõmmõrpalo vallan olõssi joba vaia ka tõist sama tüü tegijät. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Väikun latsõn võeti iks karja ka üten. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Väiku profesri omma näil sääl! http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Väiku roll` oll` perepojal, kedä mänì Kelbä Glen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no5.htm
Väikust maar’apääväst kuus’ päivä vis’sen’jahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väiku talo arõndamisõs saa naada küsümä kooni 15 000 eurot (ku talo müügitulu om aastan 4000-14 000 eurot). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Väiku talo nakkasõ inämb tukõ saama Talunik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Väimälä aig oll’ Vaiglalõ rassõ aig, selle et koolijuhataja Kitzbergi Piitre (kirämehe Kitzbergi Augusti velepoig) oll’ rassõ inemine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Väimälän kõnõldas savvusannast 12. märdikuu pääväl kõnõldas Võromaa kutsõhariduskeskusõ päämaja konvõrentsitarõn teemal «Mi uma savvusann». http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=93&id=4016&op=lugu
Väino vällä reklaami, et tä häste süvvä tetä mõist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Väinäl iks tütär väikene. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
“Väinämöisen paluu” (2002) Soome-Ugri kiilten kirotajaide antoloogia. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
“Väist,” ütel Ool’a, “ma joht käeh kavatsõs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väits ol'l käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väits olnu' leti pääl. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Väkev Rooma riik püüde hummogu poolõ tungi, a 300 aastaga joosul (1. aastagasaa keskpaik i.m.a. - 3. aastagasaa keskpaik m.a.p.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Väkev oll. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/maainemise-tiatrijutt/
Väki ülembjuhatajas määrati polkovnik Laidoner. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Välimätse ja sisemätse kõrva vaihõl om üts vahesain, miä trumminahas kutsutas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Välirahvas kyik kaesõq, et kes ta käü sääne väegaq illos’ tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väljasõ Vaino oll' aastil 1980–1986 NSV Liido suursaadik Venezuelan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Välkpost vai elektronpost vai e-post om kirjo vaihtamisõ viis Internetin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4lkpost
Väll ` äandja: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kuus.htm
Välläandõ kolleegium: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
Vällä anti ka kats eripreemiät. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Vällä ei lääq kiäki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Vällä ka lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vällä kuuli akkadi kiil edimädsel aastagasaal inne miiq aoarvamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Vällä laudu pääle oll säetü näitüs-müük Võromaa käsitüüliste tettü sanna-kaupust. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Vällämaa külälise omma Ida-Euruupa tsärre tandsurühmä Türgüst, Poolast, Ukrainast, Lätist, Slovakkiast, ütel’ üts kõrraldaja Libliku Mari-Anne. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Vällämaalaisilõ saadõtas kah oppus, et nä saasi joba koton naidõ tandsõga tutvas. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Vällämaalanõ: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Vällämaal elämine om mullõ pall’o hindä ni maailma kottalõ opanu ja lisas kõgõlõ muulõ olõ nii pall’o häid inemiisi tundma opnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Vällämaalt olli seokõrd õnnõ nuusama lätläse, kes Toomasõ iist edimädse kotussõ võtiva. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Vällämaalõ ammuki mitte. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Vällämaa rühmä umakõrda oppasõ üte uma tandsu mi rahvalõ selges. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Vällän uutnu [oodanud] näid kats hobest vangerde iin [vankrite ees], na istnu pääle ja sõitnu pulma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Vällänägemine, tüü viimistleminõ – kõik lugõ. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Vällänägemise iist om oolin kik see aig Talnan elav Alliste mulk Silvi Väljal. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
Vällä om jätet ynnõ mynõn nimetedün kihlkunnan levinüid synno, mink päälevik om selgehe põh'aeestiline, ja veidüq levinüid synno, mink tähendüs vai muutminõ jäi segätses. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
Vällä om pantu näütüs mõtsavellist Eestin ja Mynistõn, näüdätäs ka Vahtsõ-Roosa piirivalvõkordonit ja piirivalvõ syariistu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiseits.htm
Vällä om tulnu kats mõtsahõngolist umakiilset raamatut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
Vällä otsit teedüskogost " https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pruukja:Hercule
Vällä otsit teedüskogost " https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehekülg: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
Vällä otsit teedüskogost " https://fiu-vro.wikipedia.org/w/index.php?title=Näüdüs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4%C3%BCd%C3%BCs:Babel
Vällä pakut kirändüse nimekiri olõ ei mõtõld aoluu uur´misõgaq leibä tiin´vä aoluulasõ jaos, a taht avitaq kodoluu-huvigaq uurjat ja aoluulidsõ Võromaa kuul´meistrit vai kultuuritüütäjät. http://wi.werro.ee/bibliograafia/
Vällä pääl üüd magada es ole tal kah suur asi, ta oll joh hirmuotsja. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Vällä saamise päält kaes tagasi, lihha imämb olõki-iq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Välläseletüs vai ärqseletüs vai definits'uun om lausõq (vai mito lausõt), miä pand täpsehe paika vai piiritles vai seletäs vällä määntsegi mõistõ tähendüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4ll%C3%A4selet%C3%BCs
Vällä säeti neli päämist tsihti: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
8.30 Välläsõit Tartost bussi ja ummi autidõgaq. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Vällä tetti viil tuli kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Välläummõldu Võro linavabriku linavildist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/76-saunamuts
Vällävalit lippu näüdätäs edimäst kõrda suurõmbalõ rahvalõ kolmandal Umal Pidol 1. piimäkuul 2013. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Väläh oll' jo suur' üü ja täüskuu paistu taivah, ku vaenõlats' viil sanna sai. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Välämaal saiq Ungarilt lüvväq Poola ja S'aksamaa kuningliguq sõaväeq Wrocławin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Välämaalt taotlõdi api raha, varustusõ ja laskõmoona näol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
"Välän külmetäs ja taivast satas lummõ..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Välän moro pääl sai huviline pruuvi, kuis ehitüse tüüriista käen püsüse – Ööbiksaare palkmaja meistre Jallai Aivar oll pukke pääle üles säädnü palgi, midä sai liimeistrega koori. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Välänpuul oonõn ehk kõrva välimätsen oonõn himmitses üts rasvanõ vedelüs vällä, miä kõrvasitas nimitetäs ja tolmul, karvol ja muil sääntsil as'ol kõrva sisse ei lasõq minnäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5rv
Välän, uma kuudi man nakas' pini haukma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Välän üü om – ma ei maka… http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Väläspuult mängu inemisõle es müüdä munne määnegi hinna iist. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Vänkuuverin om Eesti saadikit 65 inemist, nuist 30 sportlast. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
"Värdi, kas sul pruuti kah um?" http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Värehtevaht 46 küsünü: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Värehti mant kaenu tagasi, syss olõ-õs enämb kohki nännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Värehtitulba pääle panti kiri üles, et nii ja nii pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Värisi ynnõ ku sõit’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Värjü nigu es olõkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Värme imäle munakõsõ arq ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Värm sõltus valgusõ lainõpikkusõst ja intensiivsüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4rm
Värm vai värv om valgusõ umahus, midä inemine uma nägemismeele abiga ärq tund. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%A4rm
Värniku Meelis ei olõ viinamar’aäri tasuvust viil täpsele vällä rehkendänü, no ütel’, et kurgi-tomati kasvatamisõst tulõ seo iks kallimb. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
Värnik ujos Vagulan. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Värsimõõduq, riimiq, kõrdamiseq ja muuq pudina tulõva viil pääle tollõ. http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
Värsiraamaduq: http://wi.ee/voro/kiranigu/johann-schwelle/
Värski keededü kusõ ja kusõkala liim olõvat ka hüä kes põdõ tiiskuist. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Värskimb teedüs! http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
Värski piim om peris hariligu piimä maiguga. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
«Värski tsiajäle omma nurmõ pääl, põrssa omma okastraadi vahelt seeh käünü!» pahandas kardokakasvataja Sulõ Aivar Orava vallast Haan’kasõ küläst Udrasõ talost. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Värski vasigõ liha ja kana liha olõvat väegä hüä tiiskusõ haigõlõ. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Värviline seto pits” ja oppas seto pitsi tegemist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Värä' omma õks suurõ' sisse minn', a väiko' jo vällä tulla'. http://www.setomaa.ee/
Värähti pääle ku raksahut, oll tulpõga iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väräq kinni, sisse kiäki ei saa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väräq vallalõ olliqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väräq ütli jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vär’skibä jumala pan’ti iks nägüsäppä paika, et nuu ol’liq ilosambaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vässü joq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väsünü oll, ni istõ pia jo kodo saijõh tie perve pääle maaha puhkama - ka sinnä jäigi mies puhkama kooni hummõguni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Vääri, R. Ütsik täht ku essnü utõ : http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Väü jo mullõ an’ kõrvu pit’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väükene aidakõnõ, valgõt kriiti täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=719
Väümies sai sääne kõrk ja suurõline, usust=huolmata, pappõ ja tundjide, tarku pilkaja inemine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Väümiis, et las minno jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väümiis kitt vasta, et lak perst naaseimä, ei saa kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väümiis ol’l viil küläh timä puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Väümiis tekk’ sannaussõ vallalõ ja ütel’, et tulku mi kipõlt kaema, ahjualunõ maka,» kõnõl’ Maie. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Väümiis ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Väüpujal vaija sanna minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh imäkene, minnu murõhtagui! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, kas ta määne inemine, purunõ, asunõ, rõiva säläh risti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võeh, koh kyik hanikõsõq omma?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, kulla mehekene, kost sa siiä olt saanu? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võeh, kulla mehekene, mis sa noq siih tiit?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võeh, laskui arq ahjo kakkuq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, lats uppu arq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võeh, ma arq tappu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh ma õks veel väegä haigõ olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, ma õks viil väegä haigõ olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võeh, poig, vast sa maaha satat?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh sedä patukõist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, sinnä um rassõ minnä, kuis sa saat sinnä, sääl umma värehti tulba ärr lagõhunu, nigu pääle sadamisel õnnõ, a ma anna sullõ siist vüökese, tuoga köüdä sa värehti kinni, sõs satta ai sullõ pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Võeh, tohi-i ma minnä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võeh, tuu om kül väega rikas, ku tä niipallo kosti saat kõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh tätäkene, pakõi ma kohegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh velekene, mis mi näi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võeh, visakuiq arq muq vanaesä kepikest!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh võtai sinno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeh, võtai sinno joht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võe, miä siih um, toho tikõ seh, tulõ ummõhtõ ärr, kõik sajarahvas pandva tähele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võe, posikõsõ, mi küll mehekese q ! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_15_laul.php
Võetas kimmäs sann-suvila, midä om vaia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Võetas kirst rattilt arq ja kaas päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võetas kulak vallalõ, pässä olõi olomahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võetas paa tükü sisse vesi ja mõstas närdsukõsõga puhtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti häste vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti häste vasta, et väegaq ilosa minijä tõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti iks tops viina kah jutu sekkä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Võeti kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti kott vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti küpär pääst arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti lell sõtta arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti otsiti säntseq peeneliguq kuusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Võeti poolõ üüni sõbraga viina ja õltsi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Võeti ristiq säält vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti tarest "seto pühäne - väike pühäne" - ja kanti ümber karja. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Võeti timä sääl kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti vallalõ, kaeti, et kuul kirstuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti vasta, põrgohe kaq seppa vaja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võeti õks noid nimmi, mitä hindä ümbre nätti. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Võet’i näid iks hobõstõ pääle kah; siist rahval ol’l pal’lo hobõstõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võet’i sääl kanakaitsja pojass a viskaja aet’i arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võet’i tuu ris’t pedäjäst maahha, et siiäq vaia ker’k tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võet’i vasta, hoit’i hüäste, an’ti tälle tuu kannõl’ kyik’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhandu. http://wi.werro.ee/puutremang/kilda.html
Võhandu jõõl om pall’o juttõ ja om tähtsä, et õkva taa jõõ sängy piten omma siiä tulnu mi edevanõmba, kes naksi tan ummamuudu elämä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=99&id=4635&op=lugu
"Võhandul olõõi väega suurt deltat..." http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Võhandu maratoni oll´ timahava rassõ sõita Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võhandu maraton oll´ timahava rassõ: vesi oll´matal ja sõidu jätt´ poolõ pääl katski 70 paatkunda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võhandu matkarada Toolamaal (7 km) 10. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Võhandun keväjädse julgusõga. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
Võhandu veematkarada (124 km) 17. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
Võhl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl kõ võhlitsõs, et mis tälle nii saa häste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl om kadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl om sääne, kel tõõsõ pääle no süä rassõ, et mille tõõnõ kaq eläs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl om tuu, kiä tahai laskõ tõõsõl ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl om vinnevärki “nihadeinih”. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhl taht kõ tõõsõlõ midä halva tetä, hot’ tälle hindäle tuust midägi saai parembat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võhlul kasu-ui vili, kadõhõl kari. http://www.setomaa.ee/
Võhlus om kaq kõõ suurõmb patt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Või', jänesikene, sa' hirmutat ar' kõik mu hanikõsõ6!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
"Või', pujakõnõ, saa-ai'9 sust, sa hirmutat ar' mu kar'akõsõtõprakõsõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Võiakõno, mis ma sääl näi – õkvalt suukõnõ vajju vallalõ ni kõva helüga naksi ma naardma – sääl nä kõik ria pääl olliva – Hapukapsa supp ilma lihata, seljanka ilma lihata ja nii edesi. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Või arvada, et varsti tan määnegi õnnõtus tulõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kira.htm
Võib-olla minolõ omge tuust tähtsus, et imä mässäs hussega. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Võib-olla om [ostjal] halv käsi - sis lõpese är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Võidimigi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Võidopildi silti „Är kupatagu’!” http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Võidsõ Jummal kaq ollaq teedah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võidsõ näläaig olla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võidsõ olla lihaga ni kalaga, krupõna ni kapsataga – unõhtagui põrknit maahha! http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Võidujuttu saa lukõ Uma Lehe perämädse küle päält. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
«Võidulaulu sääde kiroti Urmas Kalla palvõ pääle,» kõnõl’ Ritsingu Alo. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võidulaulu säädse segäkoorilõ Ritsingu Alo, laulu kirot’ Kalla Urmas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võidutsirgu meisterdäjä om Pakleri Sirje. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Võidõ_ks ollaq, võidõ elläq: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/24.html
Võidõti sõs õigõq veritselt Paju lahing ja järgmidsel hummogul ( 1. radokuu pääväl 1919) marssõvaq Kuperjanovi miheq ja suumlasõq Valka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Võiei midägi tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võigõlust kõrraldasõ MTÜ Sännä Mõisakeskus ja Võro Instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Võigõlusõ kutsõ'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=61&Itemid=48
Võigõlusõlõ saadõtuist piltest pandas kokko näütüs. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Võigõlusõst võtt’ ossa 27 opilast ütsäst vana Võromaa koolist. http://lib.werro.ee/index.php/pildigalerii/category/73-2011-kull6-ma-loe.html
Võigõlusõ tulõmusõ'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=61&Itemid=48
Või hinnata tuu järgi, miä suust vällä tulõ ja sys teküs kahtlanõ tunnõq külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
“Võih, kuis ma verist liha süö, mis jo hirmus nätä, ku tõõnegi süö.” http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Võih, om õks rikas miis, ku sääne kari täl om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võih sai kirmasõl kulätõdus ja hõimuga kuuh oltus. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Võih taa külm om jälle! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/kerg.htm
"Või-i'8 laska', sa' kargat sisse." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Või-i' laska, sa' kargat sisse!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Või-i' laska, sa' kargat sisse ka' tarrõ." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Või-i', sa kargat sisse." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/jaamaja.html
"Või-ii ma sinno võtta, sa süüt mu är!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Või-i midagi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Või-i osta näid ütskõik määndsest apteegist vai õga turu päält. http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Või-i võtta, sa süüt mu pojaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Või jummal’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Või ka üteldäq, et irratsionaalarvoq ommaq reaalarvoq, midä saa-iq kirja pandaq ku lõplikkõ vai perioodiliidsi komaarvõ - niiviisi tuvvas nääq harilikult sisse kooliraamatin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Irratsionaalarv
Või ku jälle! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/elu.htm
- Või külh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Või kütsä kaq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võimalik, et tuud tarvitõdiq koolin oppamisõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Võimalik, et tä rehkend' õigõhe vällä ka Maa kavvusõ Pääväst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
Võimalik, et Āryabhaṭa tulõmuisi tarvitõdiq tähetiidüsliidsi rehkendüisi man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Võimaluisi om pall’o, mõista õnnõ targalt valli, millest haarda ja millest mitte. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Võimalus tõisist parõmb olla andas spordivõistluisil ja keväjä suurõl soldanirännängül «Murtud saabas»,» ütel’ Oliver. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Võimalusõ piät inemisele andma, a hindäle sälgä ei saa kah laskõ istu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
2 Võimalus, õt tegemist om õnnõ sisulda ja mõttõlda tsukõrduisiga, tundu siihkirotajalõ vähä usutav. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
“Võimi syss sõita ka.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võimleja teivä' esinejate sisse Eestimaa kujutise ja tõsõ lainetiva tuu ümbre nigu meri. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Võimolõ tulliq Abbassiidiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Võimoq panniq mitmõq reformaatriq (Kossuthi Lajosi, Táncsicsi Mihály) vangi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Või mud'oki ka välän vallalidsõ tulõ pääl kütsäq ja kiitä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuli
Või mõtõldaq nii, et hulga elonikuq "elässeq" hulgan, tuu om näide elopaik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Võine mets Sangaste Näidude eitsi laul KOS MI LÄÄ ÜÖMAJALE, kos mi lövva leeri aset, kos mi eida magame? http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Võine mets Sangaste OTSKE VÄLLÄ NOO’ ORU’, mäletäge noo’ mäe’, kos mie’ enne öüdsin olli, kon mie’ toona tulda teije, kon mie’ mullu murru seije. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Võinu Lääne-Irianih paapuade vai Birmah karene hääs midägi tetä. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Võinuq joq üteldäq, et Jumalakõnõ, avidaq, et arq vällä saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Või-olla ei piäki valdu kokku pandma. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Võiolla et mõni „Pärnumaa“ miis õnnõ. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu21.pdf
Või olla, et sääne mõtlõminõ om mi inemisele viil võõras, a mu meelest passis seo väega kokku rohilidsõ ilmakaemisõga ja arvusaamisõga pühäst mõtsast ni inemise aoligust ja aotust vahekõrrast luuduga. http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Või-olla et taivadsõ olli ka mii lepingu puult, kuna järgmine päiv tull’ vihm, kunnapoja ronisi lumbist vällä ja süvvä oll’ kõigil küländ. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Või-olla joba sis, ku sa umah kodokotussõh suurõs kasut, ku sul omma hää mälestüse, sis sa tahat tagasi minnä kah. http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
Või olla ka tuisku nikani ku kuu lõpuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/index.htm
Võiolla kiäki tege ka peris leibä ja äkki om tuu mõnõ kirivä kilekoti seeh paari viilu kaupa myygih, a ma ei olõ tuud yles löydny. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Või olla kuiva ilma ja või olla ka üükülmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Võiolla laulumiis Tanel es mõtlõgi, et tuhandõ inemise lugõva vai kuuldva timä ütelüst, miä selgehe nõst võõra keele umast korgõmba ja parõmba kotusõ pääle. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Või olla lugõja mälehtäse viil tuudki, mis süük om timp (vai kruustli vai pitsk), kuis tetäs vatska, tetti taari vai jaheruuga, mis vaih om kakul, käkil ja klõmbil… http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Või-olla 2013 nakkami jäl tassakõistõ laskma. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Või-olla nii kimmäs hää maigu nõudminõ tõigi talo kapstilõ Uma Meki suurlaada pääpreemiä ja avvohinnasõidu Saksamaalõ Grüne Woche söögilaada pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Või-olla noorõn piä viil ümbre lindama, a ku vanõmbas saa, sis kimmähe taha tah umma ello ellä. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Või-olla olnu hää Soomõ varjants, et kõigilõ jääs vald alalõ, a kõnõldas kokku, mändsit asju ütenkuun aias. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Või-olla om keelekorjajilõ jäänü üles andmalda sääntsit ütelüisi, midä pall’o prostas vai ropus peeti. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Või-olla passis sinnä muusõum? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Või ollaq, et hindäl oll´ myistmist veidü, a sääl oll´ kimmähe tõisi asju kah, minka peräst ma sisse saa-s. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Võiollaq ku jo lat’si vahet ol’l kum’me vai kat’skümmend aastakka, syss olõõs inämb õigust nõudaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Või ollaq murdidõ (dialekte) jakkuminõ, kon lähkeidsi maiõ pääl kõnõlduq murdõq ommaq ütstõõsõga väega üttemuudu ja umavaihõl arvosaaminõ vähänes tassakõistõ, ku kavvus lätt suurõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Võiollaq tuuperäst, et tä kuuli kah 23. mahlakuu pääväl (1616). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Võiolla tii ma mõnõlõ leevätegijäle liiga. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Või-olla tüüjõud om tsipakõsõ odavamb, a ku kõrralikku tüümiist tahta, om tuu hind kah sama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
«Või-olla vana keres, või-olla läts’ mõni tulõkipõn…» paksõ Malle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Või olla üükülmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/index.htm
Või oll` hirmus olla, lätsi õkva Otsa külla ja jõije kats pudelit veini kõrraga är. http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Võip olla, et ta sis su kiosamise maale jätt. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Võisi kaia, et tollõ puupoolõ pääle päiv parõmbidõ pääle paistus. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Võisiq vast tõlki tuhatkond . http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
Või sisse võtta, ku kõtust vallale olet ja ku määne haav om, määrid päält haava. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1234
Võismõlill häitses hariligult lehekuun , ku ämmäleht joht häitse-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Võismõlilli om armõdu hulga egäl puul, ynnõ Antarktikan olõ-i ja Afrikan om veidüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Võismõlill (võidlill, võidninn, võiulill, võismõninn, võiuhain) om kõlladsõ häitsmega lill, miä kasus 50 – 70 tsendimiitre pikkudsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
«Võissi kävvü läbi mi vana Võromaa lõunaeestikeelidse perimüse luu, mis pututas muusikat,» kõnõl’ tä umast tunnist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võissi olla mändsegi kriteeriumi joba iin, et kellele jaetas – kas mul om ülepää mõtõt tuud taotlust tetä. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Võistkunna panti paarikaupa tüühü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
Võistlus «Uma kiil pildi pääl» Lindora laada pääl (28.10) oll’ nätä mitmit võrokeelitsit silte: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Võistlusjuttõ sordi: http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Võistlus om õnnõ üteh iä- ja kihäkaaluklassih. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Võistluspilt piät näütämä võro kiilt kiräligun pruukmisõn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Võistlusrada oll’ pia kats ja puul kilomiitret. http://www.kylauudis.ee/2013/07/25/oro-kula-tiildasoidu-voistluso/
Võistlust kõrraldasõ MTÜ Sänna Mõisakeskus ja Võro Instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võistlus toimus mõisan, midä haldas MTÜ Sänna Kultuurimõis. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võistlust „Ütski tark ei sata’ taivast” kõrraldas Võro instituut 2001. aastast pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võistlusõlõ oodõtas pilte as’ost, mink pääl om pruugit võro kiilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
Võistlusõlõ saadõdu käsikirä ja võistluskontsõrdi filmiülesvõtõ anti üle Eesti rahvaluulõ arhiivilõ. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18&Itemid=23
Võistlusõlõ saadõti 138 tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võistlusõ preemiä pand’ vällä Eesti president. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võistlusõ tulõmusõ' Uma Pido miihikoori tegemiisist Pühäpäävä, 27. aprillil oll' Võro kultuurimajan Kannel kolmas miihilaulu päiv. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
V õistlusõ võitsõ Räpinä trubaduur Ilvesse Aapo laulõga "Pristan" ja "Lodi tuu ja lodi vii". http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=18&Itemid=23
Võistlõmma oodõtas kõiki naisi ja miihi, kiä’ mõistva’ seto laulu tetä’. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Võistlõmma tuud kraami iist mastas rahha: http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Võistumängmisest võtt osa 24 last ja kuus täiskasunu küläpillimiist. http://sakala.postimees.ee/2194333/print/mulgi-uudise
Võisõ jo olla, a nüüt lätsi uma hää kikkaseenekotussõ pääle ja es olõki inämb mõtsa! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
“Või`, tahtseva minnu är` tappa, vikatiga tulliva kallale, korrat.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Võit edesi sõitaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
«Võiti ette kujota, ku hallus tuu oll’, ku iks jäi tuu lämmi kiil tuu külmä kirvõ külge kinni,» kõnõlõs Liivi ütest sändsest luust. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Võitja kuulutõdi vällä 2.05. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võitja omma Hollasõ Anett Võro Kreutzwaldi kooli 11. klassist ja Rahmani Hebo Osola kooli 8. klassist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võitjas kuulutõdas tuu lipp, miä rahva käest kõgõ inämb helle saa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võitja’ omma’ Risto Kööts Võro Kreutzwaldi kooli 11. klassist ja Laura Eiche sama kooli 8. klassist. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
Võit jo elektriahoh petukaupa tetä, a vällä tulõi puultki nii makus kui puuahoh tettü. http://taarkatare.com/avaleht/
Võit kaiaq ka statistiliidsi ülekaehuisi vikipeedijist tõisin keelin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Võit ka õkva alostaq ni naadaq määnest taht artiklit toimõndama vai kirotama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Võit ka üldä, et põlinõ Eesti ütelüs om «nigu tsirk olõs peio sitnu», a muial tä iks ei olõ nii kimmäs nigu võro keelen (edimäne kirjapandminõ Võromaalt Kanepi kihlkunnast 1893). http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Võitliq, kooni üts pää jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võit minnä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võit mullõ õks ütelda, vast ma saa toivõrda su asja.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võit pruuki ka sannan, ku tahat pikki hiussit vai pääd kaitsa terävä lõunõ iist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/73-pearatt
- "Võit saadaq külq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võitsõ tuu kuningas, kiä ütel', et valgõ hopõn'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võit süvvä, ole-ei häta midägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Võit tulla 4. juunil küsüma, mis edesi saa. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Võit tuvva’ vannamuudu külepõllõ vai edepõllõ, mia om ummõld muusiumi kogodõh olõvidõ põlli perrä. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Võit uma küsümise ka üles pandaq arotusõtarrõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Või tundudaq, et Vikipeediä saa-i ollaq kuiki kõrralik läteq, ku tä om kõigilõ vallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Või tuud juumist ja süümist, vangutasõq muusigameheq pääd, tulõtõn miilde majandite süldipidosit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Või tuud sagimist hummogu! http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Võit viil vällä kaq arq vitä hindä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võius om mustatsia tõrdu all. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Või, vai sa olt magama jäänü! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võiva olla suurõ, tähtsä, ülembä. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/c9-sotsiaalia/2014-02-27-15-11-17/
"Või velekene, midä olõi me sinno nännü ja kost sa sai siiä!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
 Või või, kullä Kaijekõnõ, arr palodi mõlõmba kõrva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Või-või, või-või võõras mõtsa. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/73.html
Või, või, võõras tulõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/12.html
Või üteldä, et armusi är ja es saaki inämb vallalõ tuust. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Või, śoo om üts vanaaoline laul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_21_laul.php
Võlgnik massai rahha arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võlss` aoss liina... http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Võlssarvamiisi ärhoitmisõs anna teedä, et mu hoolõalonõ, Ti juhatamisõ all olõva kooli 1. klassi opilanõ Albert Noorhani es saa kuuli minnä 25., 26. ja 27. rehekuul s.a. suurõ paisõ peräst, mis suu üles paistõt’, nii et kõnõlõminõ rassõ oll’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võlssi võit mitund muudu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/dum.htm
Võlss ja õigõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võlss ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
2001 "Võlumägi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
(Võn) 14. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Võn, Kam, Rõn 2. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
Võnnu Lambamäng Latse istusse üten kuun maan. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Võnnuh sõnno no võttõmah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/14.html
Võnnuh sõnno võtõmah. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/x/21.html
Võnnuh sõnnu võtmah. http://www.folklore.ee/era/pub/files/LeeloA2_valik.pdf
Võnnu ja Põlva kihlkunna piir` õkva rõugõst nätäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kymme.htm
Võnnust iks naist võttõma? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/11.html
Võnnust iks naist võtõma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/7.html
Võnnust muusikalidsõlt üts’ piir’kund. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Võnnu võtindõpidäjä. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/6.html
Võnnu ÜLE, ÜLE, VIHMAKENE, üle, vihma-huukene! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/tag/vonnu/
Võrdõq ommaq umahussõna võrrõlusastmõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5rd%C3%B5q
Võrgon: http://dspace.utlib.ee/dspace/bitstream/10062/4860/1/iva_sulev.pdf . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võrgostotsja om programm , miä ots teedüst võrgolehistüst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5rgostotsja
Võrgupuut om vallalõ Võro instituudi kodolehe pääl www.wi.ee. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võro. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro Carusos. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Võro Folkloorifestival , miä kest' hainakuu 13. pääväni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hainakuu_2008
Võro Instituudi Toimõndusõq 12. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro Instituudi direktri Rainer Kuuba sõnnol om võrokõsõ maailman ainukõrdse nii uma keele ku ka kultuuriperändüse poolõst: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Võro Instituudi direktri om Kuuba Rainer . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Võro Instituudi ja Vana-Võromaa maavalitsuisi välläantava Hindätiidmise avvuhinna 2016 laureaadi omma Mamastõ Latsiaia ja Kooli keelepesä, Mamastõ Latsiaia ja Kooli pikäaignõ helksä võro keele ja kultuuri oppaja Marju Lepasson, Orava Kuul ja Võromaa Spordiliit. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
13.15 – 13.45 Võro Instituudi keelepesäprojekt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Võro Instituudi majan (Tartu tn 48): http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Võro Instituudi man. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
Võro Instituudist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Võro Instituudist saa II Uma Pido hammit, plakatiid, kavavihkõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Võro Instituudist saa Uma Pido hammit, plakatiid, kavavihkõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
Võro Instituudi toimõndusõq 12. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro Instituut. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võro Instituut'. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro Instituut, Tarto 48, Võro liin. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Võro Instituut, Tarto Ülikooli keeletiidüse, filosoofia ni semiootiga doktorikool ja konsortsium ELDIA (European Language Diversity for All) kõrraldasõq 25.–27. rehekuul 2012 Võrol rahvusvaihõlidsõ konvõrendsi „Kiili rikkus ja elojoud“. http://www.eldia-project.org/index.php/vr/kainun-kielelae-fkv/34-general/paeaeteedues/327-konvorents-kiili-rikkus-ja-elojoud
Võro Instituut` ja toimõnd` Fastrõ Mariko. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/news.htm
Võro Instituut käü Kultuuriministeeriumi valitsõmisõ ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Võro Instituut om Võro liinan ja tima tegemiisi ala käü tradits'oonilinõ võro keele ja kultuuri ala - aoluulinõ Võromaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Võro Instituut om riigi tiidüs- ja arõndusasotus, mink põhitüüs om võro keele ja kultuuri uurminõ ja edendämine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
Võro Instituut´ 2002; http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Võro Instituut’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Võro Katariina kerikun Mitte-Riinimanda nuurikoori kontsõrt "Ma laula suust ja süämest". http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Võro Keriguplatsi laat Katariina kerigu iin. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Võro Kreutzwaldi gümnaasiummi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/margo.htm
Võro Kreutzwaldi kooli tütrik Lahe Laura kirot’ sändse limeriku: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Võro Kubija: http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=72&Itemid=94
2013 Võro Kubijal. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro Maavalitsusõ haridus-ni kultuuriosakonna juhataja Georg Aher es tahaq seod latsõvanõmba arvamust kommentiiri, pidäden taad ütsikisiku saisukotusõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept8.htm
Võro Maavalitsusõ haridusosakunna juhataja Libliku Pille kinnüt`, et Pikäkannu kooli kinnipandmisest om külh kynõldu, a kollita tuuga õks peris ei massaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Võro-Mooste 16.20, Põlva-Mooste 17.10. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Võro , Põlva , Antsla ja Räpinä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liin
Võro Seldsi tegemiisi tetäs võro keele ja kultuuri hoitmisõs võro keele- ja kultuuriruumin. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Võro Selts VKKF. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Võro Selts VKKF , 2012 ([Tartu] : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Võro Selts VKKF kuulutas vällä võrokeelitside koorilaulõ ja -säädide konkursi tähtaoga 15. septembri 2011. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Võro Selts VKKF om 1988. aastal võro keele ja kultuuri hääs luud selts. http://www.voroselts.ee/?keel=est
Võro Selts tüütäs Eesti kodaniguütisüisi eetigakoodeksi perrä. http://www.voroselts.ee/?keel=est
Võro Selts üten Võro Instituudiga kõrrald naidõ multikidõ ümbrepandmist ja tegeläisi helle ülesvõtmist. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
Võro-Seto language. https://se.wikipedia.org/wiki/Setogiella
Võro-Seto tähtraamatut saa Lindora laadust Lindora laadu aos (28.10.) http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro Tarbijate ütistü kaubandusjuhi Karu Taavi jutu perrä om mi kandin kasvatõt söögikraam õigusõga kallimb (olõ-i masstoodang), a et tuud parõmbidõ müvvä saanu, sis hää olnu, ku paiklik tuutja tulnu esi puuti tuud tutvas tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/11/13/uma-viinamari-haa-puhas-ja-%e2%80%93-kallis/
1811 - Võro-Tartomaa praavuskkunna konvendil arotõdiq Liivimaa Ülembkonsistooriumi soovitusõl üleminekit Põh'a-Eesti kiräkeelele. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/13._lehekuu_p%C3%A4iv
Võro Tiatriateljee , lavastaja Tubina Taago . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Võro Tiatriateljee näütlejä Tagamõtsa Tarmo ja Trolla Agu esiti pantomiimi «Võromaa rituaali. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Võro abiliinapääl Silla Sixtenil om silmi iin tsiht, et Võrolt saa hää ja ummamuudu haridusõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võro, eesti ja tõisin soomõ-ugri keelin om syna päärasõhus edimädse silbi pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ras%C3%B5hus_(keeletiid%C3%BCs)
Võro-eesti synaraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro-eesti sõnaraamatun om peet tähtsäs alossäädüses käänüselõpuvariantõ n/h ja peräsilbi u/o kompromissi, miä om seletet järgmäidsi punktõga: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro folgipido kuts tandsmist opma Võro folgipido vahtsõnõ rahvatandsusõbrast pääkõrraldaja om Valneri Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro folkloorifestivaali kava om ka 10.07. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Võro folkloorifestivaalil om rahvalõ egä aasta vahtsit ja vanno tandsõ opatu, timahava tetäs tuud viilgi inämb, lupa folgipido vahtsõnõ rahvatandsusõbrast pääkõrraldaja Valneri Kadri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro folkloorifestivaali rongkäük ja pääkontsõrt tulõva timahava riidi, 13.07. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro haigõmajan tege tüüd 85 huuldajat, a erialanõ haridus om näist õnnõ neläl. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Võro haigõmaja vannokodo elänik Truija Maimu (85) ütles ummi huuldajidõ kotsilõ õnnõ häid sõnno: http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Võro-haro saigi kõva toukõ nii et võro liikumise har´al tulliq vahtsõ kogoni joudnuq luulõtajaq Jan Rahman (“Vasõst vas´k” EK$ 1997) ja Olavi Ruitlanõ (“Inemise sisu” EK$ 1998). http://wi.ee/voro/
Võro herräq, Tarto säksaq? http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/14.html
Võroh tull’ üts lats mu mano, oll’ nii viieaastanõ, no om vast katõssa. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Võro inemise timä jutu perrä marju häste ei osta, korjasõ esi. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Võro instituudi direktri Kuuba Rainer ütel’, et võrgupuut tetti tuuperäst, et välläandit saasi osta ka nuu inemise, kellel ei olõ aigu vai võimalust naid Võro instituudist ostma tulla. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võro instituudi ja Tarto ülikooli kõrraldõdul konvõrentsil kõnõli Eesti, Soomõ, Ungari ja Vinnemaa tiidläse kodo-asjust, märge õdagumeresoomõ rahvidõ aoluu ja täämbädse päävä pääle, kirotas Uma Leht. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Võro instituudi kodolehekülle egäpääväne lugõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro instituudi küläliisiraamatuhe jätt’ president säändse mulgikeelidse tervitüse: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1947&op=lugu
Võro instituudi pildivõigõlusõ kokkovõtus Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Võro instituudi tsihi ja tsihikese. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võro instituudi tüütäjä ja keelepesäoppaja Vodi Egle ja Rõõmusoksa Triin valisi vällä käsitüütsirgu, kiä/miä nakkas «elämä» võrokiilsen latsiaiarühmän. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Võro instituut ja Võromaa partnõrluskogo kutsva Vana Võromaa paikligu söögikraami tegijit ja müüjit nõvvopidämisele 13. rehekuul kell 13 Võromaa Toidukeskusõn (Katariina saalin). http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Võro instituut kuts tsõõriklauda Tsõõriklavva iistkõnõlõja Triinu ja Külli kutsva Võro köögi 3. tsõõriklauda 13. detsembril kl 16 Võro instituuti. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Võro instituut om võro keele nädäli puhul üten haardman päämidselt kuulõ, a muidoki saava’ uma keele hääs midägi tetä’ kõik Võromaa inemise’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Võro instituut uut pilte ka edespiten aadressi kaile@wi.werro.ee pääle. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/5/
Võro ja Põlva kandi suurõmbin poodõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Võro- ja Setomaal om s'oo eläjäkene tunnõt mitmõ nime all: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Võro- ja Setomaal tetäs veini viil ubina- ja hõragumahlast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vein
Võro- ja Setomaast. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Võro ja eesti keele edimäne suur vaih um tuu, et võro keelen, nigu ka soomõ keelen, om olõman vabahelle kokkokõla , midä täämbädse päävä eesti keelen olõ-õi, võrdõlõq näütüses: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro- ja eestikiilne tükk kõnõlõs elost ja armastusõst sovhoosiaol. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võro ja seto kasvonimeq kõrvuisi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2755
Võro ja seto keele päivä kõrraldasõ Võro instituut ja Seto instituut. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Võro ja seto keele päävä tulõmusõs piässi olõma vähä selgemb ettekujutus, kuis minnä edesi näide kiili oppamisõ, arõndamisõ ja kirjapandmisõga. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Võro ja seto keele vabahelükokkokõla om esiqmuudu õ -kokkokõla poolõst (nt panõ , kõnõlõsõq ), midä olõ-õi ei, soomõ, kar'ala ei ungari keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Võro ja seto kiil ommaq tõisist lõunaeesti keelist vanamoodulidsõmbaq ja põh'aeesti keelest veidemb mõotõduq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro- ja setokiilse näütemängu riigi tõsõn otsan müvväs loetu päiviga vällä, võrokiilne laulupido Uma Pido om ülerahvalik sündmüs, Seto kuningriigi pääväl om Talna inemine paiga pääl nigu viis kopkast. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Võro ja seto kiräviisest. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Võro ja seto vastusõ eesti sõnolõ jook, rüübe vai ka vedeliku-, viinasuutäis omma: servätüs (Urv, Har, Räp), serbätüs (Krl, Vas, Se), serväüs (Rõu), serbähüs (Se). http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
Võro järv oll' noid pagõvit verevit nii täüs, et nääq mõtliq, et imeq, et iä vasta pidä, et ärq ei murruq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Võro keele ammõtlinõ tunnistaminõ olõ-i viil lõpulõ joudnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele aoluu lühku tutvustus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro keele esiqmuudu ja eesti keelest tõistmuudu sõnavara tulõ vällä jo kõgõ egäpäävätsempi sõnno man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele esiqsugutsit tasandiid om kujotõt ku pürämiidi, mink põh'an ommaq väega vanaq lõunaeesti keele murdõq ja otsan uus võro standardkiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro keele harilik edesiandminõ vanõmbidõ suust latsilõ sünnüs jo täämbägi ja lähembän tulõvigun õnnõ säändsin perrin, kiä ommaq tiidmisega taa tii valinuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele hummogupiir om vana õdagu- ja hummogukerigu piir, Liivimaa ni Pihkva kubõrmangu piir. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele huviliidsi oll’ kokko tulnu paras suurõ maakooli klassi täüs, oppajas oll’ Tal’na Ülikooli vanõmbtiidrü Kõivupuu Marju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võro keele huviliisilõ Seo keväjä ja jo talvõlõpul saa võro kiilt oppiq neläl kursusõl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Võro keele häälikuq ja näide märkimine võro kiräviisin: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro keele i-mitmus ja i-minevik ja ütidse õdagumeresoomõ sõnavara alalõpüsümine tekütäseki tundõ, et võro kiil om soomõ keelega hulga rohkõmb üttemuudu ku põh’aeesti keelega. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele ja kirändüse opmise mõtõq om, et koolilats: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro keele ja kultuuri ainõkavan ommaq koolijakõ perrä säändseq kursusõq: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro keele ja kultuuri kaitsõs, uurmisõs ja edendämises luudi 1995 . aastagal riigiasotus Võro Instituut , miä kõrraldas ka võro keele oppamist ni pruuv võro kiilt ütiskunnan avvo sisse nõstaq ja vahtsõst laembahe pruuki saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele ja kultuuri tunni’ omma’ parhilla aoluulidsõ Võromaa 19 koolin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võro keele kaitsõs, edendämises ja uurmises om luud eräle riigiammõt Võro Instituut . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Võro keele kiräviisi om kokko lepnüq võro-seto kiräviisikomisjon' (Hao Paul, Helbi Toomas, Jüvä Sullõv, Kasagu Enn, Palli Valdek, Pälli Peeter, Suhosõ Seppo, Tendri Tõnu, Viikbergi Jüri, Viitso Tiit-Rein) rehekuu 31. pääväl 1995 Talliinan Eesti Keele Instituudin. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Võro keele korpusõ kimmätämise jaos oll’ tähtsä Võro-eesti sõnaraamadu vällätulõminõ 2002. aastal (15 000 märksõnna). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keelel (vai lõunaeesti keele Võro murdõl) ommaq olõman kõik joonõq, miä lõunaeesti keele esiqsugumadsõs tegeväq ja tedä tõisisit õdagumeresoomõ kiilist lahon hoitvaq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele lähkümbäq sugulasõq ommaq tõõsõq lõunaeesti keeleq , eesti kiil , liivi ja vad'a kiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele mõistjidõ protsent Eesti umavalitsuisin ja arv suurõmbin elopaigon 2011. aastaga rahvalugõmisõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele mõistjidõ suurõ arvu kotsilõ om joba mõni nimmanu, et ega periselt naid keelemõistjit nii pall’o joht olõ õi, et ütsjago inemiisi omma nigunii seod hindä kotsilõ võlssnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võro keele mõistmisõ iist ütles tä suurõ teno umalõ memmele (vanaimäle). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Võro keelen käü-üi hariligult vabahelükokkokõla ala sääntseq sõnalõpuq nigu -o, -he, -ga(q), -ku(q)/-gu(q) , nt nägo, ilosahe, imäga, elägu, tütrigu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Võro keelen olõ-i pööretävät eitämistegosõnna (kq soomõ en, et, ei), a om olõman olõvigu eitämisesõna ei ja minnevao eitämisesõna es. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keelen om kurgupeethelü pia alasi õnnõ sõna lõpun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Võro keelen om kümme vabahellü: a, e, i, o, u, õ, ä, ö, ü, y, eesti keelen ütesä (olõ-i y -d), soomõ keelen katõsa (olõ-i ka õ -d). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahel%C3%BC
Võro keelen ommaq olõman helüq, midä põh’aeesti keelen olõ-i: afrikaat, mis nigu täüspeethelüq või ollaq nii kõva: tsiga, leibä kütsäq, ku ka pehmeq: köüds, tä küdsä, kurgukakkõhelü, võro kiräviien q, nigu sõnan mõtõq, ja nõsõnuq õ-helü, võro täpsän kiräviien y, nigu sõnan sys ‘sõs, sis’. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keelen om vabahelle kokkokõla , miä om umanõ pall'odõlõ soomõ-ugri keelile, a midä olõ-õi inämb alalõ täämbädse päävä eesti keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keelen pruugitas lipu kotsilõ ka sõnna "sinimustvalgõ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti_lipp
Võro keelen või eitüssõna vai eitüsjakk tullaq päält tegosõnna ja eitüse minevikku andas edesi umaette minevigu eitüssõnaga es vai jakuga -s : https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keele nädälil mulgahtas Indrek Raadio 2h umah keeleh ja oppas egä päiv umalõ seldsilidsele selges üte võrokiilse sõna. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Võro keele nätäl om võigõluisist tihtsa Täämbädsest nakas pääle võro keele nätäl. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
Võro keele näütäjide asõsõnno seo, taa ja tuu tähendüse jagonõminõ om peris ummamuudu asi, säänest lövvü-i ütengi tõõsõn õdagu­mere­soomõ keelen. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele opja inemise viganõ ütlemine: ma es *tennü tähendäs hoobis eitämist tinkõlõjan kõnnõviien. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro keele opminõ säändsen saisun, kon keele edesiandmisõ tahtminõ om nõrk, a kiil om vanõmba põlvõ jaos viil päämine kiil, om hariligust veidükese tõistmuudu. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
14.30 Võro keele oppus. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võro keele staatusõ üle om eesti meediän aoldõ tulitsõhe vaiõld. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro keelestandardi küsümüsen om vastakaidsi arvamiisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro keelest om Eesti ütiskunnan hulga aigu kõnõldu ku murdõst. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
9.00 – Võro keele tunn ja tiidmiisivõigõlus (viktoriin'). http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Võro keele tunn´ oll´ ette nätt ka latsilõ. http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
Võro keele vabahelle kokkokõla perrä saavaq üten sõnan ollaq õnnõ kas edepoolidsõq ( ä, ü, e, ö ) vai tagapoolidsõq ( a, u, õ, o ) vabahelüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Võro keele vabahelle pruugitas sõnon vabahelle kokkokõla säädüse perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahel%C3%BC
Võro keele vabahelükokkokõla om veidükese tõistmuudu ku soomõ keelen: järgsilpehe ei tulõ ö-d (nägo, käro), edimädse silbi e tege sõna edevabahelülidses (kellä, segämä) ja tagavabahelülidse sõna järgsilpe e-q ommaq muutunuq õ-sugutsis (ma panõ, hõbõhõnõ). http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokeelidse kirändüse puut Internetin Võro instituut tekk’ vallalõ internetipoodi, kost saa osta võrokeelist kirändüst ja helükandjit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võrokeelidse luulõ lugõmisõ võistlusõl võiva luulõtuisi lukõ kõiki aoluulidsõ Võromaa kuulõ ja latsiaidu eri vannusõn latsõ. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
Võrokeelidsen raamatun kõneldas Vana Võromaa suidsusannust (vanõmb nimi: savvusann) ja sannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/sauna-vorumaa-saunatarvetega/67-raamat-mi-uma-savvusann
Võrokeelidseq filmiq ja telesaatõq. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Võrokeelidse tiatri hällüs või pitäq Kaika suvõülikuulõ, kon om ette kannõt mitmit sääntsit tükke, miä ommaq ildampa saanuq kutsõlisõgiq tiatri repertuaari osas. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Võrokeeline Vikipeediä luudi 2005. aastaga jaanipäävä paiko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
Võrokeeline imakeelepäävä koorikontsõrt Võrol 18. märdsil Pühäpäävä, 18. märdsil kell 16 om Võro kultuurimajan Kannel võrokeeline täämbädsele imäkeelepääväle pühendedü kontsõrt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
18.00 Võrokeeline jumalateenistüs Harglõ kerikun. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võrokeeline luulõvõistlus tulõ Adsoni Arturi avvus 13. kõrda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Võrokeeline popkultuur (muusiga ja luulõtusõq) om üle Eesti teedäq ja lätt pall’odõlõ kõrda. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokeelist Tähekeist ei toimõnda Ilona ütsindä, kõgõ om taa man abis olnu Fastrõ Mariko. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
«Võrokeelist Tähekeist om hää tetä, seo tüü om üts osa tuust, mille ma ülepää taha taad aokirja toimõnda,» ütel’ aokirä toimõndaja Martsoni Ilona. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Võrokeelist popmuusikat ommaq tennüq ansambliq Ummamuudu , Lõkõriq , Neiokõsõ ja Poisikõsõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
Võrokeelitse' omma ülesastmisõ' nii pääväprogrammin ku õdagudsõl pääkontsõrdil. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Võrokeelitsen laulikun ja kasseti «Tsirr-virr lõokõnõ» pääl om üts Pümme-Katrõ laul «Joosi, joosi üle mäe». http://www.kylauudis.ee/tag/nagemispuue/
11.00 – Võrokeelitside Jäńo-Jussi multikidõ kaeminõ. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Võrokeelitside koorilaulõ ja –säädide konkursi tulõmusõ’ ja avvutasustaminõ . http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=76&Itemid=89
Võrokeelitside koorilaulõ ja -säädide konkursi võitnu laulu «Mõtõ Võromaast» laul’ 29.11. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrokeelitside koorilaulõ ja –säädide konkursi võitsõ Alo Ritsing. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Võrokeelitside koorilaulõ ja -säädide konkurss Fotomeenutus 2010. a Uma Pido rongkäigust. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Võrokeelitside koorilaulõ võigõlusõlõ tull´ 27 tüüd. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=22&Itemid=41
Võrokeelitside koorilaulõ võigõlusõlõ tull´ 27 tüüd Aasta algusõn välläkuulutõdulõ võrokeelitside koorilaulõ ja -säädide konkursilõ tull´ 27 tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võrokeelitside laulu- ja rahvapidodõ muud sai alostusõ 2008. aastagal, ku Võrol oll´ edimäne pido, 2010 oll´ Põlvan tõnõ pido ja 2013. aastaga 1. juunil tulõ Võrol III Uma Pido. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võrokeelitsit Tähekeisi om ilmunu 2005. aastagast pääle, seo nummõr om joba viies. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2618&op=lugu
Võrokeelitsit kirätöid kirodi timä opilasõ paarkümmend aastat. http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
Võrokeelitsit latsilaulõ: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Võrokeelitsit näütemänge ommaq kirotanuq Kõivo Madis , Kauksi Ülle , Rahmani Jan , Ilvese Aapo , Ruitlasõ Olavi , Kõivo Ants ja tõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Võro keeli um bioloogia kotsilõ pruugit ka nimetüst elotiidüs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bioloogia
Võrokeelse teksti tõlkmine kiräkeelde ja vastapite. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokese kävevä viil kaeman Soera talomuuseumi suidsusanna, millele oll ildaaigu vahtsõnõ katus pääle pantu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
Võrokeste identiteedist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võrokeste keelest, kommetest, identiteedist (lk. 39-56). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiil : http://erb.nlib.ee/?kid=28878796
Võro kiil (A.Ilves) 5. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Võro kiil Tal’na ülikoolin 26. mihklikuu pääväl sai Tal’na Ülikoolin Euruupa kiili pääväl ka võro kiilt oppi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võrokiilne Uma Leht om mu Talna sõpru jaos sisseharinu lugõmisõ-materjaal. http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
Võrokiilne kingitüs rõõmust’essä Määne kingitüs tege meele rõõmsas ja jääs pikäs aos miilde? http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võrokiilne lugõmik. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilne luulõtaja ja aolehetoimõtaja Gustav Adolph Oldekop tüüt´ suurõmba osa uma elost Põlvan pastorina, a timä luulõlooming sündü ilmalikõ koorilaulõ synnu vajadusõst sysaramehe J. Ph. Rothi päälekäümisel. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
Võrokiilne mälestüisiraamat “Mo süämen ja meelen” koosnõs “Viruskundra” algusaastil ilmunuq juttõst. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Võrokiilne rahvalaul: latsilauluq, laulumängoq, liisusalmiq, tähtpäävälauluq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilne teos Hilaro juubõlikontsõrdil Foto: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võrokiilne tiatri. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Võro kiil oll' Jakobi imäkiil ja tuud tä häbendä-s ka sõs, ku oll' korgõt koolitust saanuq ja tüüt' tähtside kotussidõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Võro kiil om lõunaeesti keelist kõgõ suurõmb, täl om 74 499 [2] kõnõlõjat põhilidsõlt Lõuna-Eestin, vanal Võromaal , mink ala käü parhillanõ Võro ja Põlva maakund ni osa Tarto ja Valga maakunnast (Karula, Harglõ, Urvastõ, Rõugõ, Kanepi, Põlva, Räpinä ja Vahtsõliina kihlkund ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
«Võro kiil om mu latsõpõlvõ kiil,» seletäs Liivi tuud, mille mitmõ jutu omma võro keelen kirja pantu. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Võro kiil om märgit punatsõga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiil om soomõ-ugri kiili õdagumeresoomõ lõunarühmä kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiil om täämbädse päävä saisuga keskmädse suurusõga õdagumeresoomõ kiil: taad mõist kõnõldaq 50 000 kooni 70 000 inemist. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro kiil om ütes vanõmbas õdagumeresoomõ hõimukeeles peetü lõunaeesti hõimukeele perrätulija. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiil om üts Euruupa paigapäälitsit kiili (regionaalkiili). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Võrokiilse Rihhard Iheri luulõkogo om Ain Kaalepi toimõtõt. http://wi.ee/voro/
Võrokiilse aabidsaoppusõ mõtõq om, et koolilats´: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilse kodoluuoppusõ mõtõq om, et koolilats: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilsel luulõvõistlusõl käümine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilsen aabitsaoppusõn võetas läbi võro keele algkursus ja lugemisõoppus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilseq jutuq ja luulõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilseq umakirotõt tekstiq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilse teksti häälega ja hindä ette lugõma opmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilse teksti lugõmine ja tekstist vajaligõ kodoluu-tiidmiste löüdmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilse teksti perrä kava tegemine, kirotus. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilside laulõ, luulõtuisi, muinasjuttõ, lühükeisi tekste kullõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilside mängõ mängmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilside ristsõnno, mängõ jt opivahenditõ tegemine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võrokiilsid luulõtuisi avaldanuq aolehin Koit ja Kodumaa ja Loomingu Raamatukogu Sõna erinumbrin. http://wi.ee/voro/kiranigu/aili-naruski/
Võrokiilsid luulõtuisi om avaldanu Võro-Seto tähtraamatin (1997, 1998, 1999). http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
Võrokiilsist tükest miildü Katrilõ väega "Omavahelisi jutuajamisi tädi Elliga". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Võrokiilsit tiatritükke oll’ tettü eläjist, koolielost, laadast ja pall’ost muust. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võro kiilt ja seto kiilt ei panda arotusõ käügin peris ütte patta, a et suurõmb osa hätist omma üttemuudu, sõs om märgotamisõ väke rohkõmb, ku murõhtaja mõlõmbalt puult kokko tulõva. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
Võro kiilt kõnõlõs tä esä-imä ja vanaesä-vanaimäga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Võro kiilt muiduki kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Võro kiilt, nigu ka timä ligembit sugukiili eesti ja soomõ kiilt kirotõdas ladina tähtiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiilt ni kirändüst opati muidoki kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võro kiilt om Kõivo Madis tarvitanuq pall'odõn teossin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Võro kiilt opatas parhillaq kõrra nädälin 26 koolin, a olõ-i üttegi kuuli egaq klassi, kon võro kiil olõsiq oppamisõ keeles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiilt saa oppiq Tarto Ülikoolin katõ semestri joosul, ka Võro instituudin om suurilõ inemisile võro keele kursuisi kõrraldõt. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro kiilt või pitäq Eesti põlitsõs piirkundlidsõs keeles vai regionaalkeeles . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiil um ku käändliganõ mõtsauja, miä holisas pehmehe kalgõ kivve pitehn. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Võrokiil’se jutukatkõ vai luulõtuse illos lugõmine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võro kiräkeele luumisõ mõtõq üteldi edimäst kõrda avaligult vällä 1988. aastagal värskilt luudu Võro Keele ja Kultuuri Fondi tüükavan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro kiräkeele vahtsõndamisõs om proovit luvvaq vahtsit sõnno liitmisõ ja tulõtamisõga, nt alossäädüs ‘ põhimõte ’, pääjuht ‘ direktor ’; teedüstü ‘ fail ’, hüvvütämä ‘ rikastama ’. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro kiräkiil om päämidselt Lõunahummogu-Eestin pruugitava piirkundlidsõ keele, võro keele kirälik, standardiseerit muud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro kirändüse suur klassik oll küll viil näitekiränik, tiatrikriitik, tõlkja ni Siuru asotaja, a timä kistumadaq loomingu lätteq joosiq iks Pärlijõkkõ ni saivaq võro keeli kirotõt hengepalangis. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Võro kirändüs om Eesti lõunahummogujaon elävä võro kiilt kõnõlõja rahva kirändüs üten rahvaluulõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4nd%C3%BCs
Võro kirändüs om Eesti vabariigi lõunahummogu-osan elävä võro kiilt kynõlava rahva kirändüs üten rahvaluulõgaq. http://wi.ee/voro/
Võro kirändüs om osa tuust eesti kirändüsest, midä om kutsut nimega lõuna-eesti (Oskar Kruus, Kronberg) vai oandi (Kaalep), ehkä ugandi (Kaplinski ) kirändüses. http://wi.ee/voro/
Võro kirändüs om osa tuust eesti kirändüsest, midä om kutsut nimega lõunaeesti (Oskar Kruus, Kronberg) vai uandi (Kaalep) vai ugandi (Kaplinski) kirändüses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4nd%C3%BCs
Võro kiränigest kirotamisõ man saa pruuki võro kirändüse kodolehte . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Võro kiränik - kiä tuu om? https://www.geni.com/projects/V%25C3%25B5ro-kir%25C3%25A4nd%25C3%25BCs-Eesti/299
Võro kirävara sai tävvendüst Mitmõl Uma Lehe jutuvõistlusõl avvohindu saanu Antoni Annika sai kaasi vaihõlõ uma edimädse raamadu «Elu om illus/Elu on ilus». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võro kiräviie alossõs om ladina põhitähistü ja tuu eesti versiooni perrä kokko pant võro tähistü , miä om Võro-eesti synaraamatun ant järgmädsen kujon: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Võro kiräviien märgitäs ka peethelle pehmehüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võro kiräviien tähüstäseq inämbüs tähti sammo helle, ku eesti keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
Võro kiräviie (vahtsõnõ kiräviis) om kinnütänü 1995. aastagal Võro Instituudi kokko kutsut komisjon (Paul Hagu, Toomas Help, Sulev Iva, Enn Kasak, Valdek Pall, Peeter Päll, Seppo Suhonen, Tõnu Tender, Jüri Viikberg, Tiit-Rein Viitso). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Võro kiräviisin märgitäs ka peethelle pehmendüst. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Võro kiräviit om kritiseerit põhilidsõlt tähti q ja y võõraperäsüse peräst Eesti kontekstin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4viis
Võro kotussõpääline vahtsõndus om alalõütlejä käänüsse lõpu -le pruukminõ sisseütlejä tähendüsen. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro kultuuriruumi all mõtõldas aoluulist Võromaad uma katsa kihlkunnaga, neo' omma' Karula, Harglõ, Kanepi, Urvastõ, Vahtsõliina, Rõugõ, Põlva ja Räpinä, miä täämbädsel pääväl om Põlva ja Võro maakunnan ja vähembän jaon Tarto ja Valga maakunnan. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Võrokõisi hahka suursärki oppas tegemä rahvarõivatundja Küngasõ Carmen Võrolt. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrokõisi kogokund om taotlust ette valmistanu kolm aastakka. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
Võrokõisile om 2015 aastaga vahtsõaastakuun jõudnu UNESCO vaimlidse peränduse asju arotava komitee istungi tokustaadi: otsus ni tunnispapõr Võromaa savvusannakombidõ saamisest üleilma tähtsä kultuuriperändüse nimekirja. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Võrokõisi lipp juusk Contraga läbi Vana Võromaa! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=71&Itemid=91
Võrokõisi lipp - valgõ katsakiräga rohilinõ lipp, miä valiti pall'odõ kavandidõ hulgast vällä 2013. aastagal peetül lipukonkursil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võrokõisi lipu kats kavandit olli 8.01. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Võrokõisi lipu kavand', miä jäi 2013. aastaga lipuvalimisõl tõõsõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võrokõisi lipu konkursist. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võrokõisi lipu pääl om kujotõt valgõ katsakiri tummõrohilidsõ tausta pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võrokõisi lipus validu lipu autoriq olliq Saarõ Evar ja Sepmani Margus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võrokõisil om ametlikult taastet umaq kotussõnimeq. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Võrokõisi luu omma iks su mänguvaran? http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Võrokõisilõ ommaq tähtsäq ka timä edimädseq, a eestikiilseq mälestüisiraamaduq, kon juttu Sännäst ni Võrost (“Neli veskit”, “Väikelinna moosekant”). http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Võrokõisilõ om niiüteldä katõtõistkümnendäl tunnil umatsõs saanuq mõtlõminõ, et võro kiil, midä vanõmbaq latsilõ egäpäävätselt edesi andvaq, om tähtsä asi ja keelevaihtamist, miä jo käümä om lännüq, piäs kuigimuudu kinniq pidämä. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokõisilõ uma lipp! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võrokõisi muudu ütśtõsõavitamist um iks ette tulnuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Võrokõisi om lajan ilman umbõs 70 000. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/seldsielo/luulotuse/28-talina-voro-selts
Võrokõisi osavõtmist Vabaõhumuuseumi sannapääväst tugõsiva Eesti Kultuurkapital, Võro maavalitsus ja Vana Võromaa kultuuriprogramm. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Võrokõisi rahvuspilli jo poodist osta-i: hää om, ku om vana pill, midä kannatas kõrda tetä, vahtsõt pilli piät meistri käest aasta otsa uutma ja sõs tuu iist päält 3000 euro (50 000 krooni ümbre) vällä käümä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Võrokõisist võit' kuldmedäli Pütsepä Eduard maadlusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/27._hainakuu_p%C3%A4iv
Võrokõisi suidsusannakombidõ arvamine esindüsnimistühe om toes kombide edesipüsümisele ni tuu ka üleilmset tähelepandmist, “ ütel kultuuriministri Urve Tiidus. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Võrokõisi sõudsõ edeotsa peris hulga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võrokõisi tsõõriklaud jääs kah pall’o tsill’okõsõs. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Võrokõnõ, tuu kynõlas jo piaaigu nigu seto. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
“Võrokõstõ lugõmik” I jago, kost võit löüdäq Marju Kõivupuu sissekaetusõ miiq perimüste ja väiku valigu laulõ. http://wi.ee/voro/
"Võrokõstõ lugõmise raamat" lk.24 - 25. http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
Võrokõstõlõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Võrokõsõ hingele tulõ tsõõr Võromaad piten üten rahvaperimüse uurja Kõivupuu Marjuga. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Võrokõsõ iks avitasõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/uudis.htm
Võrokõsõ juubõldasõ: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrokõsõ olli kõva ka uurmistöie võistlusõ põhikoolijaon. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võrokõsõ omma Säinasti Enet (49) tiidnü ku Orava koolijuhti (nüüt oppajat) ja Uma Lehe kirotajat. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrokõsõ omma ka vanahusõ ja koolu kotsilõ säänest nall’a visanu, minka piät ette kaema, kuna vai kinkalõ tuud kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Võrokõsõ omma kokko pandnu tarvilidsõ paprõ, miä om vajja saata UNESCO-lõ, et mi savvusannakombit esitä vaimlidsõ kultuuriperändüse esindusnimekirä panõkis. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Võrokõsõ otsõva ütist «mütsü» Võrokõsõ tsõõriklavva takan. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
«Võrokõsõ pandva rõõmuga üles pilte hindäst uma savvusanna man,» kõnõl’ Eda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrokõsõq ja setoq olõ-i ainukõsõq rahvaq Õdagumere ümbre, kelle umma kiilt näid valitsanuq riigiq keeles pitäq ei olõq tahtnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Võrokõsõq, kiä kõik ommaq võro-eesti katõkeelidseq, piä-i hindit veidembüses, a innekõkkõ iks eestläisis, Eesti inämbüsrahvas. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokõsõq olõ-i toolõ perrä kitnü, a olõ-i pikkä aigu ka midägi vasta ütelnü. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokõsõq ommaq kõgõ eesti kirändüse tsihiandjidõ hulgan olnu. 20. aastasaa edimädsen poolõn kirotiq nä päämidselt eesti keeli, a viimätsel aol om kõrrast inämb naatu umma võro kiilt pruukma. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokõsõq ommaq üten tõisi lõunaeestläisiga Eesti riigi ülesehitämise, kultuuri ja majandusõ arõndamisõ man ammõtin olnu. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võrokõsõq valõq umas lipus rohilidsõ-valgõ lipu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võro küle alt Meegomäelt peri polaaruurja Palo Timo oll’ Karula rahvuspargin suusamatkal, ku üte talo man jäi silmä silt «Tan eläse pini ja timä inemise». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võrol Tarto uulidsa kalapoodin om havvõkilo 60 kruuni, Rimin ja Selverin 65.70, sääne haug olõs masnu 450 kruuni. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Võrol, Võromaal iks nulk ei üteldä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kira.htm
Võro leht` kirot`, et Eurovisiooni võinu tetäq Võrol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Võrol eläsi 1973-1997. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Võro liikmine: suuna ja tsihi. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võro liikuminõ. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Võro liikumisega kerküq üles vahtsõ võro keeli kirotajaq niguq Jüvä Sullõv, Kalle Eller, Pulga Jaan, Saarõ Evar, kiä olliq niinimetet kallendri-kiräniguq ja kedä avaldõdiq Võro-Seto tähtraamatin. http://wi.ee/voro/
Võro liikumise initastiivil asutedi Võro Instituut' 24. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Võro liin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Võro liina arhiivin tüüt` provvi nimega Kutsar. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Võro liina hariduselon tulõ suur ümbresäädmine. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Võro liinah võissi ka riigi ja liina lipu man mõnel kotsil tuu vana Võromaa lipp olla. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võro liinalõ hää. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
Võro liinan om Kreutzwaldi majamuusõum. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
Võro liina poiskõisi algkooli (rahva siän tunnõt ku Sirgu kuul) juhatajal tull’ tuul aastal arvada kõgõ rohkõmb puudumistõendit vasta võtta Noorhani Alberti vanõmbidõ käest. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võro liinavalitsusõ võistkund (Silla Sixten (49) ja Jõgi Tõnu (54)) saiva 71. kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võro liin oll' niguq suur sõalaagri: kõik aig edesi-tagasi marssõq väeosaq, sõidiq, tuudutiq ja piibitiq autoq, tuuperäst, et tänäväq olliq puupistü sõamiihi täüs, tulliq haavatuisi vooriq, tüütiq haiglaq ja egasugutsõq valitsusõq, jaaman olliq soomusrongiq kõik aig auru all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Võro lipp olõ-i sama, miä parhilladsõ Võro vai Põlva maakunna lipp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võro lipp olõq ka-ai sama, miä Võro liina lipp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võro lipp vai ka võrokõisi lipp om lipp , miä om mõtõld sümbolis võro keelele , tuu kõnõlõjilõ ja näide maalõ - vanalõ Võromaalõ , miä om võro keele- ja kultuuriala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
Võro lipu konkurss oll’ väega väkev Kama Kaido ja Margna Epp. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võrol istsõva jahimehe ja mõtsamehe kuun majaja-kriisi lavva takan, tuust oll’ hulga kassu. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
Võrol ja Kubijal. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Võrol kultuurimajan Kannel ja 22. mail kell 20.00. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=4&Itemid=39
Võrol luvvas ummamuudu gümnaasiummi Seo kooliaasta lätt Võro liinan vahtsõ riigigümnaasiumi luumisõ tähe all – liinajuhi tahtva hääd ja ummamuudu gümnaasiummi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võrol naas' pääle 14. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hainakuu_2008
Võrol nakkas tä toimõndama koolivaheaost, 18. rehekuu pääväst. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Võrol oll' kah just luud poissõgümnaasium 1918 (tütärlatsigümnaasium oll' luud 1917). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Võrol oll' 3. polk alambpolkovnigu Kubbo Eduardi juhatusõl, tuu oll' üts Mulgimaa miis, Kärstnäst Lõuna-Mulgimaalt perit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
«Võrol oll’ edimäne võikimängmine 1974. aastal.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võrol saa oppi vanno iist huult kandma Tartu Tervishoiu Kõrgkooli ja Lõuna-Eesti haigla värski lepingu perrä saava mi kandi huuldaja naada ammõtit opma paiga pääl, piä-i tüü ja perre mant Tarto liina käümä. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Võrolt, Tartost, Tal’nast, Põlvast, Valgast, Rakverest, Pärnust jne. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Võrolt ja Antslast käsitüüpoodist timä asju iks ostõtas, a päämidselt suvitsõl aol. http://urvasteleht.blogspot.fi/2008/02/uma-lehe-lugu.html
12 Võrolt keriguplatsi päält lätt buss Osulalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Võrol, tuu jandali-muudu tarkusõarmastus? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Võrolt 5 versta Vahtsõlijaa poolõ um hää suur järv, inamb versta pikk, Kirebi kivi mant nikavva ku Kasaritsa mõisa mano ja tollõpoolõ viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võrol tähüstediq Võro Kandlõ Seldsi 125. aastagapäivä kontsõrdigaq, miä oll' pühendet tandsulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Võro lugõmikun om artikli Vahtsõ-Saalusõ mõisa aoluust (lk. 88-90). http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Võro luulõtaja Artur Adsoni (1889-1977) avvus peet latsi luulõlugõmisvõigõlus saa teos joba 13. kõrda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Võro luulõtaja Artur Adsoni (1889-1977) avvus peetäs latsi luulõlugõmisvõigõlust joba 12. kõrda. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Võro luulõtaja Artur Adson, sündü 22. jaanuaril, vana kallendri perrä 3.II 1889 Tartun tiinkätütrigu pojana ja kuuli 5.I 1977 Stockholmin. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Võro luuvuskooli oppus om kats kõrda kuun. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Võrolõ lätväq liinibussiq viil 15.31, 16.43 ja 17.50. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Võrolõ rassõ saiaq, õdõdõga ei olõq hätä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Võromaa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juulmargo.htm
Võromaa Naisi Var’opaika saa tukõ rahaga pangakonto 10220120608013 (SEB) pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Võromaad pite. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võromaa inemiisi mälehtüse savvusannast: kuis sääl käüti, midä kõnõldi, midä pääle mõskmisõ viil tetti ja miä viil sannast meelen om. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Võromaa inemiisi nimekiri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa_inemiseq
Võromaa inemisele om sõnnom: kellel umma kardokat ei olõ, ostku talvõkardokas no sügüse är! http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Võromaa ja Lõuna-Eesti mullõ tuuperäst miildüs, et sa saat iks inemisele mano minnä ja timäga midägi kõnõlda. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Võromaa ja Setomaa inemiisi kotsilõ võinuq kirotaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sag%C3%B5h%C3%B5mbaq_k%C3%BCs%C3%BCm%C3%BCseq
Võromaa ja 3 Setomaa koolin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Võromaa ja Tartomaa piiri lähküle korjus küländ suur osa samakiilsüsjuunist lõunaeesti keele seen. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võromaa jahimiihi seldsi juht Kivistiku Mati ütel’, et ka timä minevä aasta kitsi es lasõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Võromaa ja võrokeelitsest kirändüsest. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võromaa ja võro kiil. 2001. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võromaa kirändüsest. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võromaa kiränige ja kirändüse uur’mise kõrvalt nakas´ HS esiqki värsse ja juttõ kirótama.1992. aastagal vyitsõ tää K. E. Söödi juubõliss kõrraldõt luulõvõistlusõl avvuhinna. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
"Võromaa kodolugu". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Võromaa kokaraamadu tegemise projekt om Partnerluskogo puult hääs kitet! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
Võromaa kultuuriprogramm, Taheva vallavalitsus ja Valgamaa Partnerluskogu LEADER programmist. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Võro maakund om põrõhõlladsõ Eesti Vabariigi 1. järgo valitsõmisütsüs , miä luudi 1990. aastagal, ku Eesti NSV Võro rajuun nimetediq ümbre Võro maakunnas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_maakund
Võro maakunnan Räpolõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Võro maakunna umavalitsuisi liidu juht, Antsla vallavanõmb Tõntsu Tiit (58) arvas, et mi kandin lätt elo parõmbas sis, ku valla ja maakunna tähtsämbä tsihi umavaihõl kokko lepvä. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Võromaa kutsõhariduskeskusõn om tegemisel sanna-opikava. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võromaa kutsõhariduskeskusõ söögioppaja Pihlaka Silvi oll’ murrõn, et nõsõs noidõ nuuri inemiisi arv, kiä olõ-i nännü piiti-kaali ja eski tomatit kasuman. http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Võromaa käsitüümeistrite tettü sannakauba omma ütsjagu moodsa, a tettü iks vanastki pruugin olnu kraamist - sannarätik vai pühüs om linatsõst rõivast, sällä mõskmise nühüs om koetu kanepidsest kablast, suidsusanna jaos eräle kokkokeedet siipe jaos omma kas puust vai savist seebialosse, sannaviht om muiduki kõost. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Võromaa kõgõ vanõmb selts 145 Kanepi segäkuur Kanepi Laulu Seldsi 145. aastapääväl laulman, akordionni tõmbas koorijuht Lindali Kalev. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võromaal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kira.htm
Võromaal Kanepi kihlkunnan Keväjä turismitalon peeti võrokõisi tõnõ tsõõriklaud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Võromaal Miilvan peeti suur pido "Terveh vald om kokko kutsut, kihlkunnast küläliseqki pallõlduq", minkaga tähüstediq vana Räpinä valla 140. aastagapäivä, vahtsõ Räpinä valla 15. aastagapäivä ja Räpinä kihlkunna edimädse mainmise 370. aastagapäivä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Võromaa" latsi kirätüüde kogomikuq. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
Võromaa laulu' : http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Võromaa laulu' (P.Pajusaar/A.Ilves) 18. http://www.folk.ee/ait/pood/339-maane-om-seo-maa
Võromaal ja um liikmõs Sihtasutisõn "Fenno-Ugria" . http://www.folklore.ee/ugri/VKKF/vkkfv.html
Võromaal kuuli tähetiidläne Raudsaarõ Hugo . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Võromaal lätt elävämbäs külh! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/index.htm
Võromaal löüdüs näid näütüses Tamula järven ja Ah'a jõõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lodi_(kala)
Võromaal naas' pääle "Võro keele nätäl", miä kest märtekuu 10. pääväni. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
Võromaal oll’ näid umbõs 70. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/margo.htm
Võ­ro­maal olõ-i asi kõgõ hullõmb. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Võromaal om jo uma mekk moodus saanu ja meelütäs ka umma kiilt pruukma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Võromaal omma eestläisi juurõ, tundõ ja vägi! http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Võromaal om neli liina: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Liin
Võromaal om neli liina ( Võro , Põlva , Antsla , Räpinä ) ja 15 alõvikku ( Kanepi , Kobõla , Kosõ , Mehikuurma , Miss'o , Mooste , Parksepä , Rõugõ , Sõmmõrpalo , Vana-Antsla , Vahtsõliina , Varstu , Veriora , Võõpso , Väimälä ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Võromaal om nii pall’o hääd, minkperäst tasus siin ellä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Võromaal om rahvast nii veidü, et suur jago köögiviläst lätt pääliina ja kaemi ka vällämaa poolõ – Läänemere viir om vii sisse är uppunu timahava… http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Võromaal om suurõmb viinamar’akasvatajidõ «punt» Kurõnurmõ kandin – Pruuli-Kaska ja Väikemetsa talo – ja Värniku Meelis sääl lähkül Liinamäel. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Võromaal satas lummõ hariligult talvõl . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lumi
Võromaalt Rõuge kihlkunnast muuseumihe tuudu Sepa talo sanna man moro pääl tutvustiva võrokõsõ ummi suidsusannakombit. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Võromaal tetti är Teppo lõõdsatalon korssi talgolidsõ kivve vahtsõ tulõtõrjõ viivõtmisõ kotussõ ümbre, et kivi tan moroniitjät ei lahussi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Võromaalt löüti haruldanõ kimalanõ Bombus confusus Urvastõ kihlkunnast Sõmmõrpalo vallast Pühäjõõ veerest Harjumäelt püüti keväjä lõpun sääne kimalanõ, määne löüti perämäne kõrd 20 aastakka tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
Võromaalt ommaq perit füüsiguq ja võro liikmisõ tegeläseq Kõivo Madis , Kasagu Enn ja Visseli Agu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/F%C3%BC%C3%BCsiga
Võromaalt ommaq perit näütüses Padari Ivar , Reiljani Villu jt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poliitiga
Võromaalt ommaq perit olümpiävõitjaq Pütsepä Eduard ja Noolõ Erki . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sport
Võromaalt om näütüsel esindet rahvameditsiini teema. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võromaal uuritas taloeläjide pidämist Vanal Võromaal uuritas, kuis eläjäpidämine muutunu om. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võromaal väega ilosat kuuvar’otust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Võromaal võidas kassi kotsilõ üteldäq viil tiide , tiids'u , tsiids'o vai tsiidsi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Võromaalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Võromaalõ» juttõ kirutajiist ommaq saanuq Umalõ Lehele kirutajaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehinne.htm
Võromaalõ kihlkunna-sildi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/kira.htm
Võromaalõ tulnu külälise otsva innekõkkõ paiga pääl tettüt, traditsioonilist süüki. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Võromaalõ vidänü? http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Võromaa lõõtspillisõbra kuuludi seo aasta Kikka Karla aastas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Võromaal üteldäs timä kotsilõ hariligult lihtsält pääsläne , pääsokõnõ vai pääsükene . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Laudap%C3%A4%C3%A4sl%C3%A4ne
Võromaal üts’ vähätsit alalõ jäänüq seppi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/uudis.htm
Võromaa mehess jäi tää uma elo otsani. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Võromaa muusõum ots poodisaks Tiganiku fotot Poodisaks Tiganiku Adam. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
«Võromaa mõtsa omma koolnuid tsiko täüs – tuud näütäse perädüsuurõ kaarnaparvõ mõtsa kotsil,» om murrõn Sõmmõrpalo jahiseldsi päämiis Kauna Toomas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võromaa mõtsun marju ja siini iks om Trehvämine: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võromaa oll' noin piiren 1920 . aastagani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Võromaa om aoluulinõ maakund ni võro keele ja kultuuri ala Lõuna- Eestin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
Võromaa om nii perädü illos, et kiroti taalõ üte laulu: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Võromaa partnerluskogo jagi perämädse vooriga (25.09.) http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
Võromaa perreperimüseq ja kasvatusõmooduq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võromaa publikuga um kogõmus väega väikene, ei mõistaq üldäq, kas laembalõ rahvalõ naaq as`aq miildüseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Võromaa puhtõ omma aost aigu olnu vastapite: nigu kimmä pääväkõrraga elonäütemängu viimäne kaehus uma sakõ söögipakmisõ, risti lõikamisõ ja inne puhtit koolnu valvmisõga. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Võromaa» raamatust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/margo.htm
Võromaa rahvapilli lõõts ja kannõl saava folgipidol kõvastõ hellü. http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
Võromaa sai pall'o lähembäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Võromaa savvusannakombide kiräkotuse inglüse keelen lövvät: http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
Võromaa savvusann om olnu jo aastak aigu UNESCO-n ̶ kaemi sõs tagasi edimesele UNESCO-aastagale ja tõsile aastagatsõõrin toimunu ettevõtmisile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Võromaa savvusannu kuuntüükogo om tinavaasta vahtsõaastakuul andnu kultuuriministeeriumile nii taotluse eestikeelidse teksti, ku ka seletüskirä sinnä manu. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Võromaast: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
Võromaa suidsusanna. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/uudis.htm
Võromaa suidsusannakombõ om üts kimmäs jago eläväst võro kultuurist, midä andas tan iks edesi põlvõst põlvõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Võromaa suidsusannu kuuntüükogo, Võromaa Kutsehariduskeskus, Võro Instituut, Võro Selts VKKF, Vastseliina Piiskopilinnuse SA, Saunamaa. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Võromaa suidsusannu näütüs „Savvusann – mi umma sann" tetti valla Pulga talo rehe all ja seod näütüst saa kaija kõge lehekuu joosul. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Võromaa taloehitüs, käsitüü, söögiq ja rahvarõivaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Võromaa taloelo vanastõ: ehitüseq, tähtsämbäq tüüriistaq, talosöögiq, rõivaq. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võromaa teile tähendäs? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
«Võromaa umaperä omgi seo, et nii õe ku huuldaja piät mõistma kolmõ kiilt – võro, viru ja petseri,» muias’ Trolla Jana tuu jutu pääle. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
«Võromaa umavalitsuisi liit otsust’, et las var’opaik tege puul aastakka tüüd, sõs kaemi kliente arvu perrä, kas ja kuis seod toetami,» ütel’ seo jutu pääle liidu sotsiaaltüü asatundja Hermanni Marianne. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Võromaa vai võro keelega köüdedü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Võro maavalitsusõ arõngu- ja planiirmisosakunna juht Allasõ Anti kitt’, et Riigokogon tetti är vana Võromaa tugõmisrühm ja et om tulnu sõnomit, et riigil om võet tsiht tetä vana Võromaa regionaalarõngu programm. http://www.kylauudis.ee/2011/05/23/vorokoso-otsova-utist-%c2%abmutsu%c2%bb/
Võro maavalitsusõ haridus- ja sotsiaalosakunna haridusõ as’atundja Tiksi Aigi (44) luut, et vahtsõnõ Võro riigigümnaasium hoit opilaisi inämb kodokandin. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Võromaa vallavanõmb ollõv Võrumaa Teataja andmil väitnü, et näil tullõv tuul juhul kinniq panda kas kooliq vai vallavalitsus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Võromaa valss : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Võromaa vanno ja vahtsit elopildikeisi. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Võromaa veterinaarkeskus om tsiakatsku oho peräst tsiko laadalõ tuumisõ kõvva är kiildnü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võromaa-visiidi kokkuvõttõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/juruudis.htm
Võromaa» võistlus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/uudis.htm
Võro mitmusõ tunnus q vastas eesti tunnussõlõ d ja om tuuga graafilidsõlt küländ ütte muudu - õnnõ ütel om hand ülespoolõ ja tõõsõl allapoolõ: kalaq - kalad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kurgupeethel%C3%BC
Võro murdõs ommaq loeduq kõik murraguq, midä kõnõldi aoluulidsõ Võromaa maiõ pääl, Petserimaal ja keelesaari pääl ni Tarto murdõs kõik aoluulidsõ Tartomaa maiõ pääl ja Valgamaa Luke kihlkunnan kõnõlduq lõunaeesti murrakuq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Võro muusigakuuli lätsi appi, ku olli 18. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Võro naisi var’opaigan om üts kortõr, kon om kolm tarrõ. http://www.kylauudis.ee/2011/04/28/mehe-iist-var%e2%80%99opaika-pakku/
Võroni vast olõssi küündünü, ku puhma alt eetrile minnä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Võro pääl kynõldas – Urmi Aare, tuu jo vana võmm! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Võro rahvalalulõ rokivõtmõn ommaq mängnüq Oort , Raud-Ants ja Nikns Suns . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Võro riigigümnaasiumi vahtsõl direktril Kurvitsa Karmol (28) om himmo umma hinge vahtsõ kooli sisse panda. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Võro riigigümnaasium võissi olla sääne pühä kotus, kohe nii Võro liina ku ümbretsõõri latsõ tahtva tulla. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
Võro segäkuur Hilaro, Võro Kreutzwaldi Gümnaasiumi segäkuur, kammõrkuur NEH Talnast (Noored Eesti Hääled – EMTA tudõngiide segäkuur), Võro naisikoori Kannel ja Tempera, Põlva naisikuur Mai, Põlvamaa, Haaslava ja Motomiihi miihikoori ja Kreutzwaldi Gümnaasiumi ja Parksepä Keskkooli latsikoori. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Võro- seto keeleh. http://setokunst.ee/valjaanded/
Võro, seto, vadja ja kihnu tävvelidse vabahelükokkokõla perrä piät üten sõnan olõma ütte tüüpi vabahelüq - kas edepoolidsõq ä, ö, ü, e, (sinine jago) vai tagapoolidsõq a, o, u, õ (kõllanõ jago). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahelle_kokkok%C3%B5la
Võro-seto ütisortograafiast. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Võro standardkiräviien ommaq ilmunu Võro Instituudi välläandõq ja suurõmb jago muist võrokeelitsist välläandist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võrost vällä mi veerümähe. http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_05.html
Võrosõpru seldsist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Võro tiatri all peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
Võro tiatri niguq tuu jaos omgi! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Võro tiatri peetäs hariligult silmän võro keelen tettüt tiatrit. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Võro turun ja ega kolmapäiv ni puul`päiv Põlva turu pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
Võro vai seto keelen kirotaminõ jääs nuuri jaos joba inglüse keelen kirotamisõlõ ala. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Võro vallan Loosu külän Teppo lõõdsatalon – Võromaa üts kõvõmb tandsuoppaja Udrasõ Maire vidä sääl tandsuetendüst «Suvõhal’as tandsusamm». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
"Võrtsjärve, Võrtsjärve!" http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
14.00 Võru Muusikakooli perimüsmuusika opilasõ'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Võru Vikipeediäst. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Võru haigla ütsändä kõrra päält üles otsi ja kaiaq võit. http://www.eki.ee/nimeselts/es_kqiv.htm
Võru keelega om ju niimuudu, et ku kiäki tõnõ kõnõlõs, sis kõnõlõt esi õkva vasta kah. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Võru keelel om jah mulgi keele ehen kõva edumaa nigu Soome majandusel Eesti majanduse ehen. http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
 Võru keelen kynõlõ tuuperäst, et Artur Adson kirut` hulka salmõ võru keelen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/mart.htm
Võru keeles säänest kiilt küll kutsu es masnu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/uudis.htm
Võru keeli olõ laulnu külh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
Võrukiilsist tükest um Anne nännüq "Põuda ja vihma" ni "Sussi". http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/hiuweo.htm
Võru kiilt viil ei mõista, a arru joba saa. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Võru kirjakeele sõnamuutmissüsteem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võrukõsõlõ sääne usk ei istuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/miraq.htm
Võrul om nii suur’ muusigakuul’: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Võrumaa 2. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Võrumaa Eesti filmin. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Võrumaa Teataja kultuuriaokiränik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
Võrumaa, Võrumaa, ... http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?9,2356,2357
Võrumaa, Võrumaa, kõgõ ilusamp sa, sinnu kitä ma egal puul ollõn. http://www.tallinnavoruselts.ee/vro/tiidaeandmiso/laulik
Võrumaad iks süämest lasõ-i? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Võrumaal ju villä kah põimitas, augustki om põimukuu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Võrumaal om tollõs sakõstõ ‘nukk’, ‘kolk’, ‘ots’. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Võrumaal om väega pall’u ilusit laulõ! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/margo.htm
Võrumaal är kävvü ja elu näütäs, miä edesi saa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Võrumaalõ suvõtarrõ kohegi ilusa kotussõ pääle? http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Võrumaa silti, tulõ õkvalt hää tunnõ sisse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/margo.htm
Võrumaa turismiettevõtjaq, käsitüümeistreq ja tõsõq turismiga seotu valdkondõ huvilidseq ommaq oodõt oppusõlõ, kon kynõldas tuust, kuimuudu kasuta ärq egäsugust hääd, midä Võrumaa päält löüdäq või. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Võru miis` läts` naasõga mõtsa huunissu korjama. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Võrusool. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Võru sõnnuga eesti kiil ja eesti sõnnuga võru kiil. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Võrõ keele standardisiirimise alostusõn sai tõsitsõs proovikivis kiräviie küsümüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võsoberg, V. Ruitlane lasi Mehe kapist välja. http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Võso no kannust kavvõ lätt. http://www.setomaa.ee/
Võssu ja rägästikku ol’l pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't' taho jalq, mis saa suur müür ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't' timä sääntse räti, mis meri saa, ku lööt vasta maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't' tä naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't Ivan Kupetsa kuninga mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't Paaba Karaleevits repi pääl küsse livvakõsõ, hiit' jahu sisse, mõs'k' arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't esiq pikse, naas' tuugaq lüümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't habõna maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't hindä päält preili pal'do, hiit' pääle, "Las maadaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't kaq syss üte tütriku, kellele sai viis tessätini maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't kasuga üteh, et ku hädä käeh, mähksä kasuga sisse ja pakõ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't kirä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't kuningas rohkõmb sõta, läts kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't, köüt' hobõsõ hanna külge, virot' maadilma pite vilq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't latsõ üskä, tä kõõ ümbre latsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't livva suuhtõ, tõi arq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't mõrsja sadula pääle ja ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't mõõga, et ma rao näil pää otsast, mis sääntse röövliq tulliq siiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't naase arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't noorõmba poja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't paprõq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't pilli käest arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't tammõ ossa, pan'd' mäe pääle maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't, temä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't timä syss sääl, nigu tuu tarõ kyik rappu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't timä uma mõõga jaq volvri vällä, lammõs' hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't tsetverdi viina kaq, sõit' kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't tuu tan'dsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't tä uma vanõmba sysarõ vanõmbas inemises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't tõõsõ naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't ussõ ülest ja ala minemä reppi pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't vadsakõsõ, veerütäs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't viskli jaq visas' timä kyik teräq lak'ka, aganaq vällä jaq saiq kyik puhtaq, nika ku nimäq lõunat peiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt't õks rahakarbi kan'd’lihe, tul'l tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta' naane säält, ko' söönü' pini. http://www.setomaa.ee/
"Võta' no' vihakantsuga, hõõru mu sälga!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Võta' nüüd, mis sa tahat kraami ja kõkõ! http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
“Võta ar mu pojaq ka!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võta ar mu pojaq ka hindäle.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võta ar mu pujaq ka hindäle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta arq poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta-as palka inämb ku üte suvitsõ varsakõsõ ja puudakõnõ kesvi ka anti tälle suvitsõ hoolõ iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta ette üte piltega raamadu – «Taschenatlas. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
Võta hopõn siist tallist ar', a võtku-i päitsitega, võta ilma päitsildä 64 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Võta hopõn siist tallist ar, a võtkui päitsitega, võta ilma päitsilda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtai inne, ku vanalõmehele kynõlõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta k'ul', tütrekene. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
"Võta kinni'!" http://www.folklore.ee/lepp/urvaste/?sel_id=19
Võta kost otsast tahat, tsiga om lambast üle. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Võta kulda, niq võta hõpõt! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta laulu otsast kinni. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/19.html
"Võta maq, rao näil pääq maaha." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta ma õks päitse ka ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Võta ma õks päitse ka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtame oma asjada kokku, käsk andas meile pia kätte!" http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/140.html
Võtami! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvkerg.htm
Võtami as’a käsile! http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
“Võtami edimält “meeste-kivi,” ja pand tuo pangi vie sisse - es tsödsaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võtami kaasa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta minno!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Võta minno arq naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta minnogi! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta minno ka! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta minno ka siiä! http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Võta minno kiir'kast vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võta minnu!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtamiq kitsõ arq jaq lasõmiq timä tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtamiq syss viina kaq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtamiq viina kaq söögi pääle jaq hiitämiq puhkama!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtami riski. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
“Võtami sis “kabehiste=kivi,” ja pand tuo ka pangi,- es tsödsaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võta mis meelüs’, anna sooq ynnõ ar mullõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtami tuu vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtami vai luulõtusõ “Saatus” edevärsi: http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Võta mustaq villaq, (and korviga lamba säläst pöetü mustaq villaq kätte) mõsõq no arq valgõst! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtamõ Kadri vällä! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_06_laul.php
Võta nimä ar vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtano' sis kambrist laudu päält!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Võta no minnu sälgä hot hiussit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta noq võta!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta no sis kambrist laudu päält!" http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Võta, pillu nimä hot pingi ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võta pää arq, pan käeq kannu pääle!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta püssärohu ja veevel, tambi hääste piinüs nink sekä hapnõ koorõga segi ja võia niisama puulpääväl päält mõskmise kärni nink kärnä saava terves. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1212
Võtaq abis sääne sortõs jagaminõ: http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
- Võtaq kaas’ päält ar ja tuu üt’s puhas, valgõ rõivakõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq kats härgä tappaq jaq pandaq puiõ pääle ülest, üts Iljäle, tõõnõ papõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaqki-is. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
" - "Võtaq minno!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- "Võtaq minno kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtaq minno kaq üteh!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtaq minno, mul saa ütesä poiga, kuu kukroh, päiv otsa pääl ja kihä taivatähti täüs.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtaq minno üle arq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtaq minno üteh hindägaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtaq minno üüsest!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtaq, mis saq võtat, olgõq soo elläi meile arq müüd!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtaq, mis võtat, müüq soo asi meile ar'a." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq, mis võtat soo iist! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq mullõ naasekõnõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/15.html
Võtaq mu noorõmb poig ja nüssäq mu piim! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq nooq vanaq kapudaq jalast arq, pan siiäq kivi pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq paar minotit aigo, et meile kõnõldaq uma lugu. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/Support/fiu-vro
Võtaq pütt lihha jaq pütt viina, köüdäq mullõ sälgä, üts pütt ütel puul, tõõnõ tõõsõl puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq reieq lak'ka, pistäq pulk ette, karvanõ krants kaala? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Võtaq sanna! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtaq siist vitsakõnõ kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtaq viil ütskõrd vasta mu syjavägi” Tuu oll joq ryymsa, et ütskyik, ma või viil kaq võtta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta rist, pan kivi pääle maaha!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta sa ka üts ummõlussõrmusõ täüs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta sa kullanõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta sa kyik kuld- ja hõpõ as’a üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta sa must, ma anna võt’mõ ka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta sis minnu kar'usõst, ma mõista ja olõ ka jo' kaitsnu hannõ11." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
“Võta taskurätt vällä ja rapahuta ja tulõva kyik inemiseq ello, mis arq olli koolnu nälgä ja saavaq kyik nii rikkaq kaq jalq.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta timä iin mütsü maaha. http://www.kylauudis.ee/2012/06/13/osula-hugo-tuu-aig-nakkas-umbre-saama-ku-jummal-oll-auto/
Võtat kanda rohkemb ku jaksat, lasõt uma õlgule riputa nii pallo, kui tõsõ arvase ja ku kandmises ja välläkandmisõs lätt, sõs õnne kats võimalust omgi: kannat vai ei kanna. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Võtat minnu siiä elämä? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta tsilk viina! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtat tuusama Ralla: ku miildüs, tulõ sõitma, a ku ei taha, sis aja iks tagumisõ poolõ ette ja peris hää meelega sääl takan ei taha saista! http://www.kylauudis.ee/2014/02/04/hoboso-aastak-voissi-tulla-paromb-eesti-umalo-hobosolo/
Võta tule üles, kae, kumbi last ümbre tsõõri, pane tõõse mähkme ümbre, - midä? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
"Võta tuu, kualõ kott paras." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Võta vagi-vahtsõnõ oherd, miga viil üttekinnä mulku olõi last, ja puuri tuuga kolm neläpäivä õdagut saina sisse, uma paladi kottalõ mulku, kooni sainast läbi, tõõsõlõ poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Võta varra pal’lo kuningas and, tulõ siiä timäga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta villaqki hindäle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta vällä kaq!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võta vällä, ma lää tuu ar'a." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võta väräq vallalõ!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võta yts väiku sipul, lõigu ohukõsõ viilu. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=91&id=3311&op=lugu
Võta üitskõik mes võtat, kas rõivatükk, serätse kotusse päält võta, kos mõjup; südäme kotus om pääasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
- "Võta üts vana sõna, tuu om kallimb kui sada ruplad,"ütel vanamees. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Võti hiuse, laulatussõrmuse hiuse perra, hoie klaasi kottel, vesi oll klaasih. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Võti ja vei aknast pini-rõipõ sisse (a kõõ tetäs tõõsõlõ halva, tetäi hääd!). http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Võti kullatsõ tsirgu, tütriku ja hobõsõ ja lätsi kodo minemä katõkese vele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti kullatsõ tsirgu, tütriku ja hõbõsõ ja lätsi kodo minemä katõkese vele. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Võti kure kuki pääle, kääni kure käe pääle, lätsi kodu kulleenna, kulleenna, kaieenna. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Võti latsõq ka üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti mina võidu leibä, sal´vi saija koorikut. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
Võtimi ruttu uma jopõ säl'gä ja pagõsimi õkva kodo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
Võti mu kinni ja veivä mu aida ala ar. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Võti mõõdipuu, naksi põrgut myytma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti, niq avitigi timä säält vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti näq arq jaq sai väegaq hüä miil ja naksiq kasvatama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti piniq kinni, tapiq väega, milles ti tuu-us. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti püssü pöönikelt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/j/1.html
Võtiq arq nuuq vyyra tütrikuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq jauhaq hobõsõlõ ede pääle, tulliq tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq kinni ja veieq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq kinniq, tuu pääle ol’l näil joq tett ja aeti tõrvakatlahe tuu esäk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq kivi üles, kaiq, kivi all haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq oma sysarõ ja naksiq ilosahe elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq pois’kõsõ ka üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq, pur'o päägaq tõuksiq tsässona puu-ussõkõsõ maahha, et kaegõq mis siih seeh om kaq, vinne tsässonah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq ris’tiq üles, a ris’tipuuq ol’liq lak’k’a län’nüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq temä hindä hoiulõ ja anniq igävätse leevä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq timä pütüst vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq timä üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq topsi, tõõsõ, kolmanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq tuu poiskõsõ säält vällä ja hillä vei umma mastõrahõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq unõriistaq arq kõrvast, kaesõ, timä sääl arqki laonu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtiq ynnõ kolmõkese, niq lahksiq arqki lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti sysarõ latsõhoitjas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti tuu kaq vällä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti tuu pääle ja ütli, et maakõ no ütstõõsõ ala. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Võti tuu vasta ja käve viil Luua-koolih ka, kaugoppõh. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Võti vahepääl köögih mõnõ suutävve ja ...a tükü ao peräst kuulse takast tarest kõvva jõmakat . http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Võtiva põlle või undruku, mütsitiva käe' sisse, sis ei saa essitaja kätte. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Võti viina niq ütles jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võti ärr ja tsusse kuurma sisse. http://seto.ee/category/jutuq/
Võti är valu ja nüüd kah ei valuta, pudenese är enne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võtke vana' piiga' inne ärä, sõs veel noore neio! http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Võtku-i! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Võtku-i siski tervet Vikipeediät nal'a päähä, taast piät saama kõrralk entsüklopeediä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
Võtkõ esi ette ja pruumkõ perrä, kas ei tulõ meil vanast as’ast vahtsõnõ tervüsejuuk vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/ruajuvaserbatus-vahtsost-avvu-sisse/
“Võtkõ hannast, pääst om väegä hirmus kaia.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõ kyik valmist kätte uma pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõ lammas kar’a mant! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ minno kaq üüses!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ minno kaq üüsest!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ minno vasta!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ minno öösest!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ minnu ka üüsest.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõ määne miildüs! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/kerg.htm
“Võtkõ no hot’ tsiakarja timmä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Võtkõ pääkar’(u)ss!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõq, mis tiq võtat, veegeq liina! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võtkõq susi kinni, tapkõq arq, saa mullõ kasuk kaq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõq taa kirbits arq ja läkiq kauplõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtkõq vällä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ vanna tammõ“ Lei tammõ maaha, kirvõ sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võtkõ, võtkõ sant ka üüsest!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt ma osti üte häränaha ja lõigi tuu häränaha kõõ peenkestest noöörest ja umbli nuu nöörä kõõ ütstõsõlõ otsa ja naksi ümbre kerigu viidama ja ku kavvõndõhe tuu nüür haardu ja ni suurõ aia lassi ma ümbre kerigu ehita. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Võtnu rik’i, ku es’ pak’k - a pääd ol’l vaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtnu siilo alt üte kõgõ uma eloiä suurõ kirivä hussi välla, pannu tütrekulõ ümbre kaala ja kaonu esi sinna samma är. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Võtnu sõs uma latsõ ja kraami sälgä ja lännü ussõst vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Võtnu uma imä, vai võtnu hatakõnõ üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt sinnä tuo hädä jäijegi. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Võtsõ hobõsõ päitsidpiteh kinniq ja käändse ruttu sällüpääd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
«Võtsõ nuu riakõsõ, mis mi rahvaluulõn alalõ umma, hõimurahvidõ mant kah ütlemiisi – tuu ravva-aost peri «kiht» um meil imestämäpandvalt ütine – ja pandsõ uma tundmisõ manu,» selet’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Võtsõ pernaasõ bussi pääle, tõi Vinso risti, pini tull’ mano ja bussijuht vei nä kodo. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Võtsõq koti arq ja panniq sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtsõ sis tärbendiinipudõla üteh ja läts' tõõsõtarõ mano sanna. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Võtsõ telefoni ja õkva helisti. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Võtt' ossa Autorikaitse Ühingu asutamisõst ja tuu tegemiisi kõrraldamisõst 1934 - 1938 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Võtt, Migulat pess. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt aidaussõ iist, pand nuuq silmäq tuubrihe, aidaussõ sälgä jaq läts sinnä pulmatarõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt arq naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtta õks vaosõkõnõ heidä äs pühä ristikaist pää ala, ku tia sinna puhkama lei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võtte siss kah kate käega tuust pühä anomast kinni ja laske õkva põhjani ärr. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Võtt esi üte kavala jutu üles ja naas ilosappi ja kuulsappi tütrikka läbi kõrrutama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Võtt esä pühäse alt vällä, pan’d’ esä käe, “No võta! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt har'a jalq, ku hiit, niq mõts kasus ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt hendäle joq poisi kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt ja istus esi hobese sälga ja Andsule perrä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Võtt jalki raha kätte ja taskohe, nakkas tulõma, jalqki uss kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt järvest pikä haina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kannu ja vei talli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt ka siskuninga naane uma sõsarõ vanas inemises, a tuo tikelanõ kai ku sündü poig, oll kül täl nigu ült, uma kuu kukruh, päiv otsa ieh, muu kihä tähti täis, a timäkene võtt ärr ni käke ärr, a pini kutsikõ pand asemõlõ hõlma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võtt kasti kaasõ üles, omgi sääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kepikese kätte, lätt pääle järve viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt keskmätse kinniq, an’d’ jalq toolõ vallu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kikka lavvakarbist arõ, võtt viil rebäste kraami, ni tulle uma kikkakõsõga kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kasskukk.html
Võtt kinni ja hopõn kõvastõ pallõl, laskõ minno vallalõ, ku häda tulõ, küll ma avita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kinni ja nakas umast naasest pidämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kokko, tekk tõrvast härä ja vei hainakuhä pääle süümä. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Võtt kolmanda kivi, ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võtt konna naasest, kohegi es päse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt koogu, segäsi timäl kõtuh, tul’l inemise käsi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt kotikõsõgaq sälgä, et maq lää ot'sma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt koti suu vallalõ ja nakas süümä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Võtt kyik’ puuq ärq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/kerg.htm
Võtt käe puust vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt käest, kaq jakkas otsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt latsõ veest vällä, puhas’ ütte kõrva, puhas’ tõistõ kõrva, oll sääne nigu innegi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt latsõ viist vällä, läts kodopaika timä kaq kaema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt latsõ viist vällä, puhas’ ütte kõrva, puhas tõistõ kõrva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt livva, läts vällä minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt lonksu, võtt tõõsõ ja ka kolmandagi. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Võtt läve alt pliidi ülest, võt’t piitsa vällä, pess külbjäl iho täüs, visas sängü ala, sei paa tühäst, läts eski arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt, lõigas kura sõrmõ otsa lahki, kirot verega raamatohe, pan'd' paprõ pääle, pan'd' kokko, pan'd' kõttu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt maast arq, kaes sõlõ täüs rahha kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt mereruu lehekese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt mustatsia tõrdu alt vana livvaloho, koh oll võius seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naane poiskõsõ vällä, and süvvä ja selet kyik jutuq arq, mis läbi om tuu miis ja kala ja nu tütriku, kyik selet arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naase arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naase kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naase, mähke rogosi sisse, pan’d’ arq aho taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt naase, pand hiussit pite täkkõ handu otsa ja lask ilma pite minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt noore näitsiku majja, nakas’ tooga kaq elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt noorik uma karbi vallalõ ja näüdäs’, mis olõ ma saanu kingitüsest tii päält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt nuuq üteh ja läts otsma nuidõga, märke jo, et noq õks olõi inämb höste. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt paariq sälgä, põlvi pääl lätt pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt paari sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt peremees esi pangiq ola pääle ja astõ mere veerde. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt piitsa vällä, pan’d’ hindä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt poig naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt pääle jänesekeist kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt pää vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt püssä, taht laskõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt raamadu ja kadinitsa, sõit moro pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt rahha keldrist kühmätävve ar’a, es tohi takah halva synnagi üldä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt ris’ti kaalast ja rih’ksäs mullõ, et: kuda tyi leesis! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt roosa, nakkas üles ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt räti arq otsa päält, kaes kiri kaq otsa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt rõiva arq, nuil vaija tulla viist vällä, suur häbü, tihkai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt rõivaq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt rõugust viljä, pess, pess: ütte salvõ olõq, tõistõ aganaq, kolmadahe teräq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt sis mies, nõst viel perämätse jovvuga kotti, käve velel takah, nigu üsigi jõudsõ, mõtõl, et nu iks saa jo üz kõrra süvvä kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võt`t` sis täl imä hoolõs, läz muijalõ poolõ hinele minijät kullõma, ol`l` timäl ka iks suur rika onu jo ieh, selle sis võeti tedä ka muijal puol hüäste vasta, peräkõrra kiteti tälle ütte tütrekku, tuo ülti hüä rikas ni illos ollõv. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võtt sis vähämbä tütre ka üteh ja läts sis üle silla kostõlõ väu poolõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Võtt suurõ jupi ja tuuga hõõr'd' hinnäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt syss pääle mõs’k’ teedakõist kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt syss säält ubina ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt syss tuu latsõ ja kiit’ liha esäle, vere an’d’ pujalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt sälgä, niq oll tulõk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt sõrmõ ümbrelt närdsu arq, kaes timä sõrmus sõrmõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt sõs käsihaamrõ ja pehe [pihid] üten. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Võtt sõs roitlõja uma anumakõsõ, näütüses limunaadi vai jogurtiga plastpudõli vällä, lobistas säälsaman lätten puhtas, vala mõsuvii sinnäsamma lättehe ja võtt mõstu pudõli värskit vett täüs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Võtt sõs tsura, pand kats pudelit kaarnalõ kaala, ni tuo linnas kõrgõst üle soldanõ pää, ni lask hinne lättehe, võtt pudeli vett täüs ni vei tsuralõ kätte ni lask hoppõn puja kah vallalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võtt, tapp oma latsõ ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt teeda lastu ja väidse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt temä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt temä ka ummõlussõrmusõ tävve, pruuksõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timäkene syss härä, tapp maaha, mõtsah küdsi ja sei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timä naasest arq ja timä tälle ütel, et mul saavaq sääntseq latsõq, ku kuu kukruh, päiv otsa iih, kihä kyik taivatähti täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timä naasest ja tull sõtta minna tuul kuningapujal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timä puust käe vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timä sis jäll sõsarõ, a tuokõnõ kai jäll, ku lats sündü õnnõ, võtt ärr hinne tiijusihe, pand härävasikõ asõmõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Võtt timä tuu tütriku hindäle naasest ja naksi ilosahe ütehkuuh elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt timä tuu tütriku naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt turak tuu vasitsõ hobõsõ kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt tuu naase kinni, las'k' jal pütüga merde, kooni tä mere perä ala kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt tuu tõõsõ talo tütre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt, tõi naase, nakas’ tuuga minemä kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt tõõse keresi kivi ja ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võtt tütriku naasest ja naksi hüvvä ello elämä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Võttui, veli!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt ulli vele ka sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt uma latsõ ilosahe üskä ja nakas edesi minemä tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt uma sysarõ jalq vanõmbast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt väidse, et sõbralõ lüvvä, a halv karas’ iist arq niq sai arqki naaselõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt väitse vällä, naas küüdsi puhastama ja lõigas väega sõrmõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt väläst käe, pand jalq laua pääle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt värge man moodus ola pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt tä-õks minno sügüse arr mõtles võtta, milles ta sis mulle kõplaga lei ja saja-linnasist kõneles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Võtt õks suuga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtt üte muna, lei lahki… http://seto.ee/2013/12/illo-hodoga-tartoh/
Võtvaq hüä meelegaq vasta, et siih olõi kolm aestakka kedägiq käünüq, noq Jummal’ juhat’ meile kaq inemise. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtvaq kalmõkotusõst kadajaossakõisi, pandvaq tarõh põrmatu pääle palama ja lääväq üle tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtvaq katõkese kokko, syss väega kõvastõ läävä edesi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võtvat valu arr, ja hoitvat lüödüt, ehk raotud haavu mädänemise iest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Võt´t mõõga, ni lei Karnilal pää maahha. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Võt’i hommogu kõrraga, huht’si tuu puusl’ikõsõ ka arq ja panni timä kaq kibotahe tagapoolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’ iks miq täl kan’dli alt kin’niq, üt’el, et maq taha ka iks jalksi minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’i ma kaasõ päält arq, et ma kae, määne sooh vanah kaoh vesi om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq hobõsõ arq, lät’siq kodo, kit’iq, et kagoh ol’l tark ar’s’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq kin’niq, veiq väl’lä, et kisumi täl riistaq päält arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq kolmada voori kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq kygõ tõistõ jakõ ka viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq näq syss väümehe hüäst, õt aastaga ol’l söömäldä ja palgalda, a täl üt’s õtak ynnõ, ja jäi timä elolõ ja otsah kah jutt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq syss Pühä-Maar’a kojo vai n’äo üs’kä ja tul’liq väl’lä tulõma ja lauliq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq tuu kir’ä, loiq üles, syss timäl ol’l kyik’ kirotõt sin’näq kirä pääle, kuis timä kotost lät’s arq, koh timä käve, kuis näk’k näl’gä ja kuis uma naan’e timäle ka an’d sääl kerigu man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’iq tõõsõ voori ka ruuht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’i sään’dsit lak’u vöid väl’lä kutaq, syss pühäpäävä kai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t Ivvan’, kaib’ oosõ saina sis’se tsopa ja pan’d kirstu sin’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t Krystusõ üs’kä ja hiit’ uma latsõ ahjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t Migula kuul’djas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t Pihkvast uma perekunna, naase ja kat’s poiga ja tul’l Pet’sere Pat’skohvka kül’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t ahost väl’lä leeväpät’si ja ol’l teräkene kasuma län’nüq, ol’l kastõhki otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t an’d pähkme selli kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t esä kandlõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t här’ä maaha, naha orrõlõ, liha patta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t ilosahe kyik üles, pand’ nulka saisma pistü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t imä kandlõ kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t jalq kivi alt piitsa vällä, pes’s jalq timä arq,visas arq sängü alagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t jalq uma kandlõ, kassikõsõ, pinikese, läts jalq õdagu vah’t’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t jal tuliravvaq, hatakõsõ ja oinakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t jal vahtsõst sälgä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kaq annusõ arq ja pidi umma õigust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t ka ruttu sua ja minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kasuka arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kinniq imä, pessmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kinniq jaq nüs’s arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kits ussõ hingist maaha, kai kyik nulga läbi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kivi kaq üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t koti vajast, kor’as’ kivve täüs, võtt sälgä, nakkas nõstma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kroosigaq tõõsõst vaadist, pakk tälle kaq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t, kua ütel, et viska timä maalõ, kua ütel, et me viinaga jooda timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kuningapoig tuu naases, et kur’a murõh, külq eskiq leib tetäs ja rõivas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kuningatütär muna, pan’d’ maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kyik hindäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t kyik nuuq umaq kutsikaq ka üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t käest kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Võt’t kõõ parembit tük’ke muidogi hää nõstangu ja vei Vas’sil tä muidogi Pan’gavitsa tagasi hobõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t külä maa arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t latsõ hällüst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t miq küläst tõõsõ mehe tüt’rele, tuu läs’knaan’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t mäntli arq jaq las’k’ põlvildõ maahha ja pallõl’ Jumalat Lissei. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t mõõga ja lei naase poolõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t mõõga ni lei Karnilal pää maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t naase jaq pojaq hindä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t naase kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t nimäq säält vällä, a kohe noq pandaq? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t nooli üteh jaq mõõga üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t oma vasara ja tangiq jo pihtseq, läts oma jalaga minema põrgu mõisahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t papi pää ka maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t pikäq hobõsõ uhjaq, nakas’ nuid ümbre suurõ haava mähkmä, kui naaru peräst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t pikä väidse üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t pliidi üles, tõmmas piitsa vällä, pes’s naha kuumas, niq hiit’ sängü alagi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t poiss timä naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t pudsaja arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t päs’t’ piniq sõlmõst vallalõ, las’k’ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t pää üskä, läts alla kerkohe, lammõs kirstu maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t püssä kaq üteh, et arq tappa sysard, Sai mõtsa, kaes, et üts jänes juusk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t püssä, läts kui jahi pääle sinnäq kaema lähembähe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t püssä sälgä, näge, lõvi lätt katõ pujaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t raha taskust vällä ja ost’ pühäsekese arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t rahva käest käk’ke tulõ nii arq, et kostki es saaq kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t rikas tuu pühäse arq jaq an’d’ puuda jauhha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t räti vällä ja pühkse hikõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t suurtükül ütest otsast, syjamiis nigu tõõsõ otsa külge putut ynnõ, kääniq suurtükü üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t suurõ kirvõ, kest küüki ol’l suur tulp, et vannamiist tulba külge kinniq lüvväq habõnit pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t suurõ kulbi, sei kyik ruvva arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t syss jalq sälä pääle ja vei kuldriiki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t syss, nakas’ vanõmb veli kynõlõma, et vanast oll kaupmehel kats poiga ja kaupmehe naase mano käve sõbõr. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t syss sei susi arq timä varsakõsõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t syss tä mõtsa pite kündeh käve ja sai tälle nälä poolõst, nigu nakka-as laanõh löüdmä toitu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t sõlõkõsõ arq, niq linnas’ jalq minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t temä oma hoiu ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä halva vikahti jaq niit jaq niit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä hinele külä hobõsõq kaitsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä hüä meelegaq üümajalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä kaq niisama, võtt olgi, kadaja, luuavarrõ ja ütel nu syna kyik arq, a ütte synna timä kuulõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä kinni ja pan’d kolmõ rauatsõ ussõ taadõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä näq kyik pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t timä ris’ti, et uskõ pühä Jeesusõ ris’ti ja minge vainlasõlõ vasta, et syss jummal’ avitas ja jovvat min’näq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t too mees kirstu maaha uibost, võtt kaasõ päält ja lask kutsika timäle mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t tuu, pand’ puuhu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t tõrdu takast pudsajaq, niq läts arqki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t tõõsõ naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t uma hingekir’ä paki kan’dli ala ja nakas’ kodo poolõ astma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t uma piitsa, vommõ imäl naha kuumast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t uma ris’titüt’re maia elämä ja võt’t ris’titüt’rele mehe, et täl um´mi lat’si olõõs kedä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t vakaga jahhu ja ümbre söögirõugu külb kyik jahuga arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t vanamehe kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t vana mütsütükü puust vällä, lei vasta lauda: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t vyyra kodohoitja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t väidse, lõigas’ uma jala külest lihatükü, visas’ tsirgulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t väidse vällä, lõigas’ päkä maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t väüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t õks üüses arq timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t ütel hallil jala üles, kaes, inemise käsi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t üüsest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t’ väidse, lõigas’ kurajala seere lahki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võt’t’ vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõbsu liina tsurasõ Itsitivä pääleki: http://www.laulud.ee/laul/setokoso_soitsiva-254.aspx
Võõda-as timmä üüseski. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdas syski kinni. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Võõdas sääne pala aida tulbast tulbane vaih ja mõõdõtas. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Võõdõtas kos’a vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti kaq öösest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti kinni timä jal. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Võõdõti kinni timä jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti käsi kinni pehme käegä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti latsõkõnõ kinni, võõdõti too hahekõnõ arq massa mõisnikulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti nellisada viiskümmend pappi kinniq, tapõti kyik arq, kuldvasigõ palotõdi arq, tuhaq puistati Geesoni jõkkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti ta lahingohe arq, suurõ laskmise ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti timä kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti timä üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti tuu tütrik arq kuningapojalõ naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõdõti üüses. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Võõh sust ka mullõ määne naane saanu, ku kartohkas höörüs, saai üle mättä." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
"Võõi, määne andsak ja' pokan'30 nimi, säänest olõ-õi ma viil kelgi kuulnu." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehanekarjas.html
Võõnuh synna võtmah! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/14.html
Võõnust iks naista võttõma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/8.html
Võõnust läts tä no naista võttõma. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/8.html
Võõpsost, Verioralt, Verskast ja Tilsist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/uudis.htm
Võõpsut palotama,» peläs’ tä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
Võõpsu - ütel puul lahtõ om Aasia, tõsõl puul Õuruupa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Võõra hobõsõ säläst õks maaha tõugatas. http://www.setomaa.ee/
Võõra leib lätt risti kõttu. http://www.setomaa.ee/
Võõral emäl vits om vallus – omal emäl upin käen; oma emä uigas kodu – võõras … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Võõral maal pandas hobõst ette, luuk näüs siiäq maalõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikahtkaar
Võõra põld lää-äi' kunagi' hukka. http://www.setomaa.ee/
Võõras herr oll olnu otsja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras imä aiõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras imä nakas’ kadõhtama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõrasimä oll' väega halv ja hõel. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Võõrasimä ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras kaksas’ ussõ maahha, tul’l sisse, suuri, pikki habõndõgaq vanamiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras kodohoitja ol’l, toolõ kynõli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras miis tõmmas’ ussõ maahha, tul’l sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras pidänu hobese kinni ja na lännu sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Võõrassynno egaq eesti lainõ olõ-iq tärnigaq tähüstet. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Võõras sõda näk’k, et üt’s valgide habõndõga miis’ - mis suuritük’kega ar pur(u)tõdi m’uur - tuu kõõ sääd’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõras sõda pan’d pakku, pakku, pagõsi ar miq maastki väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Võõrastähti pruugitas ynnõ vyyra keele synno ja vyyridõ vai vanaperälidsen kiräviisin nimmi kirotamisõs. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Võõrastähti Š, š, Ž, ž asõmõl tulõ kirotaq: http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
(Võõras usk tulõ.) http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Võõras võlg massa', esä-imä ravida' - tuu om kõkõ rassep tüü. http://www.setomaa.ee/
Võõras ütel´: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/8.html
Võõras ütles: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/34.html
Võõravõimumaa vai koloonia om maa , miä poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt sõltus määntsestki riigist (imämaast vai metropolist), a miä olõ-iq tuu riigi osa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5%C3%B5rav%C3%B5imumaa
Võõridõ inemiisiga ei tekü säänest kontakti. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Võõrsõnno pruukmisõ man om peet kõgõ tähtsämbäs naidõ kõrralikku mugandamist ja võro keelekõrda sünnütämist, miä pidänü käümä selgide, lihtside säädüisi perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Võõrtähti pruugitas õnnõ võõrkeelitside sõnno ja võõrkeelitside vai vanna muudu kiräviisin nimmi kirotamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Vürhvli om väikene hulktahokakujolinõ (hariligult kuubikujolinõ ) as'akõnõ, mink tahkõ pääl ommaq täpiq (ega taho pääl esiq arv täppe) ja midä pruugitas johusliidsi arvõ saamisõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BCrhvli
Vürhvlit pruugitas mitmidõ lavvamänge man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BCrhvli
Vüüaig (inglüse k zone time, standard time ) om kelläaig kimmäs määrätün paigan vai riigin tuu kotusõ aovüü perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BC%C3%BCaig
Vüüaig niguq ka maatiideline pikkus jaetas 24 aovüüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BC%C3%BCaig
Vüüaoq ommaq ütstõõsõst tõistõ üte täüstunni jago. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%BC%C3%BCaig
Vüü kudaminõ.(Ilo lihasöögi aigu). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Vüülmöldrile visati kui pangitäüs kiibä vett kaala. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vüülmöldri läts põlvist lõdistõh [lõdisedes, värisedes] kerigumõisahe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Vüü oll tokil küleh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Vüütegemise opmisõs tarviligu riista tekk’ uma Urvastõ kihlkunna meistri Parijõe Ahti ettevõtõ Sujur. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
WWW ( inglüsekeelitsist sõnnost World Wide Web ) vai (võrgo)lehistü om Internetin ütsütega linke abil köüdet hüpertekstidokomente kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/WWW
Waldorfkuul,» nimmas Tulviste Hele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/111.htm
Walesin om kõmri kiil inglüse keele kõrval ammõtlinõ ja koolikiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5mri_kiil
Walesin toimuvast tulõ meile kynõlõma parhillaq Baltikumin elläv waleslanna Kali Stuart. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Washington om Ameeriga Ütisriike pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Washington
“Wastne Wõro keele ABD raamat” (1885). http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
Wałęsa Lech ( Lech Wałęsa , sündünüq 1943) om Poola poliitik nink innestine ammõdiütisüseaktivist ja inemiseõiguisi iist võitlõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wa%C5%82%C4%99sa_Lech
Weimarist sai tähtsä s'aksa kultuurielo keskus, selle et Schiller tõmmas' liina mitmit s'aksa kirämiihi, luulõtajit ja mõttõtiidläisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
Wihmselt enge , minck+ +perrast tahat sinna Iummala lawalle minna ? http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=laud&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Wikimedia Tsihtasotust tukõ 41 vabatahtlikkõ rühmä üle ilma. https://wikimediafoundation.org/wiki/Donate/fiu-vro
Wikipedia autoriõiguisi kotsilõ kaeq lehte: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wikipedia:Copyrights
Wilde'i Oscar (Oscar Wilde, täüsnimi Oscar Fingal O'Flahertie Wills Wilde ) oll' iiri kiränik ja luulõtaja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Wilde'i Oscari esä, söör William Wilde oll' silmä- ja kõrvatohtri, kiä kirot' mitu arkeoloogia , rahvaluulõ ni arstitiidüse raamatut. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Wilde kuuli meningiiti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Wilde oppõ Portora Royal School koolin Enniskilleni liinan Iirimaal, Trinity kolledžin Dublini liinan 1871–1874. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
Wilhelm II (s'aksa keelen Prinz Friedrich Wilhelm Viktor Albrecht von Preußen , 1859–1941) oll' perämäne S'aksa keisri ja Preisi kuning (s'aksa keelen Deutscher Kaiser und König von Preußen ), kiä valits' nii S'aksa keisririiki ku Preisi kuningriiki 15. hainakuu pääväst 1888 9. märtekuu pääväni 1918. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilhelm_II
William I vai William Vallutaja (1027 vai 1028 - 1087) oll' Normandia hertsog alatõn 1035. aastagast (William/Guillaume II nime all), kiä vôit' Hastingsi tapõlusõn anglosaksõ, nõssi 25. joulukuu pääväl 1066 Inglüsmaa troonilõ (William I nime all) ja oll' Inglüse kuning elo lõponi 1087. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/William_I
William Shakespeare Burtoni maal, kon om kujotõt haavatut kuningameelist maan lamaman ja mustan rõivan puritaani tagaplaanil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ingl%C3%BCse_kodos%C3%B5da
Williami eräelo kotsilõ om alalõ väega veidüq paprit ja tuuperäst om pall'o spekuleerit näütüses tuu üle, määne oll' timä usk nink kas tä iks esiq kirot' umaq tüüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
William matõti Pühä Kolmainu Kerkohe 2 päivä pääle ärqkuulmist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
William oll' kolmas lats' katsa hulgan nink kõgõ vanõmb elämä jäänüq poig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
William sündü Stratfordin ja ristiti 26. mahlakuu pääväl 1564 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
William sündü ja kasvi üles Stratfordin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
Winnipegist põh'aõdagu poolõ om järv, miä lätt keskpaigan kitsambas (lakjust vähämb ku kilomiitri). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
Winny Puhh, mille ti Põlvan sõpruga teiti, sai kuulsas päält 20 aastat ullitegemist, ku Eesti Laulu finaali jõudnu lugu ilmah silmä jäi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
“Wittensberg” kuulutas ette bussisõidu saamisõ tiidläisi uur´misalas [16] , luulõtus “Pätt” lõpõs: http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Woit sinna se+ +perrast omma kurba Su\:dda\: ro\:musta n . u\:tlema\: http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=mingi&SL1=PRON&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Wolfgang Amadeus sündü Mozarti Leopoldilõ ja Anna Marialõ Salzburgi liinan tuuaigsõn Pühän Rooma Impeeriumin, põrõhõllatsõn Austrian . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Wolfgangi esä Leopold oll' Salzburgi pääpiiskobi hooviorkestri kapellmeistri ja väikeistviisi viiesepp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Wolfgangi latsõiän tekk' pereh mito Õuruupa -reisi, kon latsi näüdäti rahvalõ ku immelatsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Wolfgang kaits' kirglidselt umma plaani Viinin ütsindä karjääri tetäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Wolfgang ristiti järgmädsel pääväl pääle sündümist Pühä Ruperti katõdraalin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Wolfi matõmaatigapreemiät , miä om luud 1978, andas elotüü iist. 2003. a. luud Abeli preemiät and ega aasta vällä Norra kuning. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Woolridge Granti Elizabeth (Elizabeth Woolridge Grant) (21. piimäkuu päiv 1985), tunnõt ku Lana Del Rey , om Ameeriga Ütisriike laulja ni laulusõnno kirotaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
Wo\:tket , ninck johket kihck sa\:hlt sissest , se+ +sinane Karrick om se wastne Testament minnu werre sissen , kumb teije , ninck paljude ehst erra+ +wallatut sahb , pattude andis andmisses , sedda techket , ni+ +saggedaste kui teije sest johte , minnu mellestusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=sagedasti&SL1=ADV&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Wo\:tket , so\:hket , se om minnu ihu , kumb teye ehst , antut sahb , ni+ +suggust techket minnu melletusses . http://www.murre.ut.ee/vakkur/Korpused/Kwic/vakk_kwic.php?CR=on&MS1=m%C3%A4letus&SL1=SUBST&MS2=&SL2=&MS3=&SL3=
Wrangeli mägeden om mito kistunut tulõmäke , noist kogõmbaq ommaq Mount Blackburn (4996 m), Sanford (4949 m) ja Wrangelli mägi (ingl. k. Mount Wrangell , 4317 m). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_m%C3%A4eq
Wrangeli saar kuulus Vinne Föderats'ooni Ts'uktsi autonuumsõ ringkunna ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Wrangeli saar om Põh'a-Iämeren , Hummogo-Tsiberi ja Ts'uktsi mere vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Wrangelli-St. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli-St._Elias%C3%B5_rahvuspark
Wrangelli (Wrangeli) Ferdinand ( Ferdinand von Wrangell (Wrangel) , 1797-1870) oll' Joosu mõisast perit admiraal', ümbreilmasõitja, Arktika-uurja, vinne koloonijidõ kindralkubõrniir' Alaskal , vinne mereministri ja Mereministeeriümmi Opat Komitee president', Peterburi TA kirävaihtajaliigõq (1827) ja avvoliigõq (1855), Prantsusõ Akadeemiä liigõq (1856), Vinne Maatiidüseseldsi üts asotaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Wrangellilõ om pant mälehtüsmärk Roela mõisahe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Wrangelli mäeq (ingl. k. Wrangell Mountains ) om mäemassiiv Lõunahummogo- Alaskal Alaska ja Saint Eliasõ ahilidõ vaihhõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_m%C3%A4eq
Wrangelli perrä ommaq nime saanuq mitmõq paigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Wud peetäs Hani dünastia kõgõ vägevämbäs ja terve Hiina aoluu ütes vägevämbäs keisris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wu_(Hani_d%C3%BCnastia_keisri)
Wuudi läts’ inne pikset ärki massinahe magama õnne. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
XI) 1755 Haapsalun. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
XII Mäng om „pekkopillo’“ ja mängjä, ku tä kivvevaelduist ar’ mänge hukka minemäldä’, nakkas timmä mängmä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
XI Mäng om „kivvevaeldus“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
10.00 XI Seto Kongress Verska Sanatooriumi saalih. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
XVIII aastagasada: http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/LOUNAEESTI_KIIL_JA_KULTUURILUGU_Gumnaasiumi_ainekava.pdf
X-VI aastagatuhandal i.m.a. elliq Iraanin mesoliitikumi jahimeheq ja korilasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
XV Mäng om „käesälä päält“. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
00 XV Seto Kuningriik Verska laululava platsi pääl. 10. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
XXII Kaika suvõülikuul Haanihn 13.-15.08 Kaika Suvõülikuul tulõ timahava 13.-15. põimukuu pääväl (13.-15.08.2010) Rõugõ kihlkunna Haanimaa jaohn Haani koolimaja man. http://www.voroselts.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=NewsFront&f=viewNews&id=9
Xeno ( Arotus | kirotusõq ) pand' lehe Pruukja: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Viimased_muudatused
YLE Sámi Radio kodoleht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27asaami_kiil
Yks jäi süümist tsipakõsõ napis. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Yks löüdüs bussi pääle trügijide siän tutvit. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Yks sibeles tä ringi niguq okas persen ja ei olõq täl häädmiilt üte egaq tõsõ üle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
Yks väikene vaheldus miiq söögisedelile, miä tuu suvi saisõ kuun pääaśaligult Tartu Konservitehassõ puult purki topit mulgipudrust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept3.htm
00 Ylembsootska tulõk XV Seto Kuningriigi välläkuultaminõ Lipu nõstminõ ja hymni laulminõ Setomaa ylembsootska kõnõlõminõ Terv’tyse’ Võistlustõ vällähõikaminõ 11. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
Yle suidsusanna ei võta mu silmin ytski sann. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Yndsa inemine käve maad pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynn oll tõõsõh ilma otsah, ku tä sündü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ Olavi Ruitlasõl om “Sapik” ja Contral “Mosse”. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Ynnõ esä oll´ iin ärq lännüq ja pere jäi esäldäq. http://biomedicum.ut.ee/kalle/madis/kiv.htm
Ynnõ hõpõ rubla latsõl ryndo pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ kolq tükükeist om, miä arq lubasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ kotussõnimeq püsüsse viil kavva: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Ynnõ ku joq arq läts, syss naksi kynõlõma, et ta nigu uma lell. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ ku suu pääle lähät, kon naaq ümbre käändäq ei saaq, sääl ommaq nii suurõq, nii ilosaq! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
Ynnõ küüdsekese jäivä sõrmilõ ja varbilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ piat veidkese käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ pääd käänd` ja läts` Mürgü haina ärq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/luulelu.htm
Ynnõ risti olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõs ommaq kyik` naabriq hääq abilidseq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/lehe/lehelu.htm
Ynnõs varastõdiq mult viil vähä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maiviis.htm
Ynnõ syna maa ots'misõs tulõ kirotaq syna algustõ ^ ja lõppu $, näütüses ^maa$. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Ynnõ säändse mooduga om võimalik, et latsi nakas manoq sündümä ja kooliq püsüse alalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Ynnõ tõõsõ talo vankri jäi palamalda platsi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ynnõ vaiva tulõ manuq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/yheksa.htm
Ynnõ valla- vai liinavalitsusõl tulõ tüüd manoq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Ytskõrd ku ma joba suurõmb olli, kästi minnu yte mu sugulasõ latsõga iin sanna är minnä. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3650&op=lugu
Ytskõrd, ku ma viil väiku olli, lätsi ma ijämulgu mano mängmä ja sattõ sisse. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Yts sykys oll’ väega tuulõnõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=92&id=3696&op=lugu
Yuani dünastia u. 1294. a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Yuani_d%C3%BCnastia
Yuani dünastia vai Suur Yuani riik oll' nii Mongoli riigi jakk ku mongolidõ luud riik parhilladsõn Mongoolian ja Hiinan aastagil 1271-1368. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Yuani_d%C3%BCnastia
Yukon om ala Kanadan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Yukon
Yukon om nime saanuq tuu piirkunna kõgõ suurõmba jõõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Yukon
Zagreb om Horvaatia pääliin nink kõgõ suurõmb liin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagreb
Zagros om mägestik Iraani kiltmaa lõunõõdagujaon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Zagrosõ ja Elbursi veeren löüdüs maa sisen naftat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraani_kiltmaa
Zagrosõ moodustasõq 15-20 rööbitist mäkiahilat, miä juuskvaq põh'aõdagust lõunõhummoguhe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Zagrosõn ommaq Bamou rahvuspark (suurus 474,4 km², luud 1962) ja Arjani rahvuspark (657,6 km² luud 1972). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Zagrosõn om suuri (läbimõõt kooni 20 km) soolakuplit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Zagrosõst lõunõõdagu puul löüdüs pall'o naftat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zagros
Zala maakund om 1. järgo valitsõmisütsüs Ungarin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zala_maakund
Zarathustra vai Zoroaster oll' muistidsõ Iraani prohvõt, filosuuf ja luulõtaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zarathustra
Začeki Sveni pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Zeppelini-aost peri asi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Zetod, Tsibihärbläseq ja Lõmaš ''PIRKO'' traadilda! http://www.zetod.ee/set/21
Zetod ja Tsibihärbläseq ''Tšastuškad'' traadilda! http://www.zetod.ee/set/21
Zetod om Viljandi Kultuuriakadeemia perimüsmuusika eriala vilistlasõ Priksi Kristjani iisvidämisõl 2003. aastagal Verskah nuuripundina sündnü’ muusikanähtüs. http://www.zetod.ee/set/zetod
Zetod omma’ kimmähe ummi tegemistõga inspiriirvä’ ja tuuperäst veiga tähtsä perimüsmuusikalõ tähelepanu kiskja'. http://www.zetod.ee/set/zetod
Zetod omma’ noorõ’ ilosa’ tsura’, kiä mõjusõ “päävoolutajatõ” kõrva luma erilidsõ kultuuritaustaga eksootilisõlt. http://www.zetod.ee/set/zetod
Zetod omma’ täämbätsest pääväst vällä andnu’ kolm tsõõrikplaati: http://www.zetod.ee/set/zetod
Zetodõ aamõtlik videokanal YouTube'ih om www.youtube.com/ZetodOfficial ! http://www.zetod.ee/set/21
Zeus olľ sunnit alla andma ja tütrik tuudi Allilmast tagasi, a aastaga tulõ tä kolmõs kuus tagasi Hadesõ mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hades
Zimbabwe , ammõtlidsõlt Zimbabwe Vabariik , om Lõunõ- Afriga riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zimbabwe
Zimbabwe pääliin om Harare . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zimbabwe
7-Zip om lihtne, tasota pak'misprogramm'. http://kodu.ut.ee/~vlaan/vtk/vtk.html
Zoroastrism kuundu Parsa provintsi, kon tä häitses' 9.-10. aastagasaal ja peräst tuud piaaigo häädü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Zoroastrism oll' tõõsõl aastatuhandõl i.m.a. Pärsiähe joudnuisi proto-indoõuruupa hõimõ usk , miä pidi kinniq prohvõt Zarathustra opõtusõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zoroastrism
Zoroastristõ pühä raamat om Avesta, mink kõgõ vanõmbaq osaq (hümniq ja rituaaliq) ommaq perit umbõs 1500–800 i.m.a., illatsõmbaq ommaq priistrekoodeks, loidsuq, prohvõt Zarathustra legendiq ja ettekuulutusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Zoroastrism
Zsigmond oll' kah (eski mitond muudu) Árpádi kuningasuu perrätulõja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Zäku (1), zäku (2), täku (3), täku (4), täi (5) ludi (6) kes ei (7) usu (8) tulgu (9) kaema (10) et (11) siin (12) um (13) viis- (14) tõist (15), ja lüü nii võimalikult ruttu lukõhn 15 zälka puu sisse. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Zäüräm iin ni Joosõp takan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Züral edimene asi, oherdi mulgulõ pihlapuinõ pulk ette, sis võidsõ meheken julgõ olla, et noorik käeh om. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
1774. a. Briti statuut suurõnd' asundusõ piire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
955. a. Lechi tapõlusõn (Augsburgi lähkon Lõunõ-S'aksamaal) saiq ungarlasõq lüvväq ja pääle tuud nääq umalt alalt inämb pall'o vällä es tüküq, vähämbält õdagu poolõ mitte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
2008. a. Majandusvabahusõ Indeksin oll' tä Õuruupa riigest tõõsõ kotussõ pääl pääle Iirimaad . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sveits
1887. a. " Olevikun " nr. 21 (kaeq ka "Mida rahvamälestustest pidada", Eesti Raamat, 1989, lk. 44) kuts' tä lugõjit, innekõkkõ Võro- ja Tartomaa inemiisi, saatma tälle matõrjaali setodõ kotsilõ, et noist saanuq neläjaolidsõ "Setoraamadu" kokko pandaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1865. a. Piiblipühä kõnnõn ütles Jakob niimuudu: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
940a-918a=22 aastat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
1820. a. alost' tä neläaastast ekspedits'uuni tuu saarõ ots'misõs, aga saar' jäi löüdmäldäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
1998. a. alost' Õuruupa Liit kõnõluisi, et Ungarit liikmõs võtta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1890. a alost tüüd “Linda” toimõtusõn. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
18, a anna kümnekas, ma vii su är!» om Mehilane murõlik. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/uudis.htm
1623. a. anniq kats timä kunagist kolleegi vällä timä kokkokor'at näütemängoq, kon olliq kõik Shakespeare'i näütemängoq pääle katõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1873. a. arvati kolm liina Buda, Pest ja Óbuda (Vana Buda) ammõtlidsõlt kokko ütes liinas, midä naati kutsma Budapestis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
2000 aasat tagasi es sünnüq määnestki Kristust. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
1982. a. asotõt Technopolis oll' Põh'amaiõ edimäne teknoloogiakülä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
2013. aasta Uma Pido sümbolpilli kivipilli mängimine. http://blogs.station.ee/channel/24768
1932. aasta aokiri Talupernaanõ selätäs, et palaja pääle või pandaq latsõ üteainuma ohukõsõst marlist mähkmegaq, kost niiskus lätt läbi õkva turba sisse ja lats` püsüs kuiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/enni.htm
15-aastadsõlt Peterburki õnnõ ots’ma rännäs’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/kerg.htm
89aastadsõs. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
84aastadsõs elänü imä Meeta oll’ eloaol kangõ naistõrahvas, kiä katõssa last piaaigu ütsindä (joodikust mehest olõ-s suurt api) üles kasvat’ ja kõvastõ kõrda nõudsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
2009. aastaga Eesti Muusikaavvumärke jagamisõl saiva’ Zetod “Aastaga kõgõ parõmba Etno/Folk artisti” avvuhinna ni kõgõ parõmba Etno/Folk albumi avvuhinna “Lätsi sanna” iist. http://www.zetod.ee/set/zetod
2004. aastaga Eurovisiooni lauluvõistlusõl Istambulin oll' Eestit iist välän andsambli " Neiokõsõq " võrokeelidse lauluga "Tii". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
2006 aastaga Märtekuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/M%C3%A4rtekuu_2006
2007 . aastaga Piimäkuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piim%C3%A4kuu_2007
2007 . aastaga Põimukuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5imukuu_2007
2007 . aastaga Radokuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Radokuu_2007
2011. aastaga Riigikogu valimiisil sai tä üksikkandidaadin 3269 hellü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunnas%C3%B5_Leo
2007 . aastaga Süküskuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%BCk%C3%BCskuu_2007
2006 aastaga Urbõkuu aigraamat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Urb%C3%B5kuu_2006
2012. aastaga Võro-Seto tähtraamatut saava huvilidsõ osta Võro instituudist. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
18-aastagadsõlt nakas' Elizabeth laulõ kirotama ja sõlmsõ uma edimädse plaadilepingu 2007. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lana_Del_Rey
18-aastagadsõlt võtt' William naasõs 26-aastagadsõ Hathaway Anne. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
18-aastagadsõlt võtt' tä naasõs Hathaway Anne, kiä sünnüt' tälle kolm last: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
4-aastagadsõ oppõ läbitegemises om aigo 6 aastakka ja 6-aastagadsõ oppõ (nt. arstitiidüsen) läbitegemises om 8 aastakka. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
2007. aastaga edimäidsil päivil sai võro vikipeediäh täüs edimäne tuhat artiklit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
1990. aastagail standardiseeriti ja moderniseeriti viimädse perrä kaq sunda kiräviisi (Aksara Sunda), midä kuikipall'o siskiq tarvitõdas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
2006. aastaga joulukuust kooni 2013. aastani tetti latsileheküle www.lastekas.ee tegejidega kuuntüün võrokeelitsit multikit . http://www.voroselts.ee/tegemiseq
2008. aastaga keväjä Võrol ja Kubija laululaval olnu Umalõ Pidolõ tull no perrä tõnõ pido 2010. aastaga 29. mail Põlvan Indsikurmun. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=43&Itemid=64
2013. aastaga keväjä peet kolmandalõ Uma Laulu võigõlusõlõ tull kokko 15 vahtsõt võrokeelist laulu. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=61&Itemid=48
2005. aastaga kiräviieparanduisi perrä kirotõda-i korgõt õ -d inämb y-tähega, a hariligu õ-ga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
2012. aastaga kuulutõdi vällä võrokõisi lipu konkurss. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_lipp
1918. aastagal Budapestin toimunu nn. Astrarevoluts'ooni tulõmusõl sai pääministres ja ildampa edimädse Ungari vabariigi presidendis Károlyi Mihály . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
2006. aastagal Murakami Haruki sai Franz Kafka nimelidse kirändüspreemia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
1894. aastagal Pariisin luudi paron Coubertini Pierre 'i iistvidämisel Riikevaihõlinõ Olümpiakomitee ja kats aastakka ildampa (1896) peeti edimädseq s'ooilmaaigsõq olümpiamängoq Ateenan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ol%C3%BCmpiam%C3%A4ngoq
1596. aastagal, aastagal inne New Place'i ostmist Stratfordin uma perre jaos, elli Shakespeare Pühä Heleni kihlkunnan Thamesi jõõst põh'a puul. 1599. aastagas oll' tä kolinuq üle jõõ Southwarki (tuul aastagal ehit' timä kompanii sinnäq Globe'i tiatri). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1888. aastagal alost' Hurda Jakob vahtsõt suurõjoonõlist korjamiskampaaniat: avald' aokirändüsen üleskutsõ "Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele", kon selet' rahvaluulõ žanrõ ja korjamistehnigat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1987 . aastagal alost' Rusti Mathias umma kuulsat lindu Uetersenist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uetersen
1992. aastagal anti Vinnemaal vällä postmark Wrangelli pildiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
2005 . aastagal arvati ollõv Norran 2000–8000 kveeni keele kõnõlõjat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
2007. aastagal elli Catalãon 75 623 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Catal%C3%A3o
2007. aastagal elli Curitiban 1 808 969 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Curitiba
2002. aastagal elli Kar'alan loendusõ perrä 716 281 inemist, kinkast kar'alaisi oll' 65 651 (9,2%). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kar%27ala_Vabariik
2013. aastagal elli Tarton 98 480 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto
2011 . aastagal elli sääl umbõs 340 000 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Concepci%C3%B3n_(Tsiili)
2007 . aastagal elli taan liinan 503 699 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kop%C3%B5nhaag%C3%B5n
1993. aastagal esit´ NH nuuri Soomõ-Ugri rahvidõ konverendsil Izhevskin (Udmurdimaa) ettekandõ võro keele kotsilõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
1845. aastagal ilmu Dostojevski edimäne teos "Vaesõq inemiseq" ( "Бедные люди" ), miä tekk' tä kuulsas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
1956. aastagal ilmu kiräkiilne nuursuujutustus “Poisid tänavalt”, kon tegevüspaik om vabariigiaignõ Võro liin. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
1918. aastagal kaot' Austria-Ungari Edimädse ilmasõa ja Ungari kuulut' hindä hindäperi vabariigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
1240. aastagal kerik palli ja pääle tuud ommaq timäst õnnõ mõnõq osaq kõrda tettüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
1971. aastagal kosõ tää umma klassisõsarõ Yoko; nääq ommaq siiäqmaaniq ütehn, a latsi olõ-i. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
1920 . aastagal, ku Valga liin Eesti ala arvati ja vahtsõnõ Valga maakund tetti, liideti osa Karula ja Hargla kihlkunnast Valga maakunna külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
1338. aastagal, kuning Afonso IV aol, viidi ülikuul Lissaboni, kost tä koliti tagasi Coimbrahe 1354. aastagal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
1866. aastagal kuuli ärq timä veli Mihhail, kiä tekk' kah aokiränigutüüd. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
1904. aastagal kuulutõdi, et sunda kiil koolõs globalisiirümise läbi 2000. aastagas ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sunda_kiil
1377. aastagal, ku valits' kuning Fernando, viidi ülikuul jälq Lissaboni, kohe tä jäi poolõstõsõs aastagasaas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
1477. aastagal luud Uppsala Ülikuul om kõgõ vanõmb ülikuul Skandinaavian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
1867. aastagal luudi Austria-Ungari kompromissiga Austria-Ungari riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
2007. aastagal luudi Rāzna järve ümbre Rāzna riigipark, et kaitsaq tuu paiga luudusõ rikkust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
895. aastagal luudi Ungarin vürstiriik ( Magyar Nagyfejedelemség ) ku ungari hõimõ liit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
2004. aastagal luudi külh tuu jaos eräle valitsuskomisjon, a tuu olõ-i siiäniq võro keele õiguslidsõ staatusõ küsümüst lahendanuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
1995. aastagal luudu Võro Instituudi ütes edimädses ülesandõs oll' kiräviie küsümüsen ütidse keele löüdmine. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
1991. aastagal läts' kiränik Ameeriga Ütisriikehe ja nakas' tüütämä sääl ülikoolihn Princetoni liinahn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
1987. aastagal läts' tä Inglüsmaalõ , Londonihe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
1743 . aastagal lõi Benjamin Ameeriga Filosoofiaseldsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Franklini_Benjamin
1833. aastagal lõpõt' keisriligu Tarto Ülikooli, samal aastagal nakas' Võro liinan tüüle tohtrin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
1913 . aastagal lõpõt' tä Tsooru ministeeriumikooli (miä ildampa oll' Lepistü kuul' ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1895. aastagal määräs' kohus Wilde'i katõs aastagas Reading'i vangimajja, kon Wilde kirot' kuulsa laulu „Readingi vangimaja ballaad“, ja tekk' rassõt tüüd kõlvatusõ iist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
2009. aastagal nimitedi tiatriateljee ümbre Võro Liinatiatris . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
2004. aastagal oll' Coimbra ülikuul üts edimäidsi Portugalin, kon naati opmisaigo piirama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
1867. aastagal oll' Jakob Otõmpääl Kauzmanni Moritzi man teoloogilist prooviaastakka pidämän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
2003. aastagal oll' Riian 2003. aastaga Eurovisiooni lauluvõigõlus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
1800. aastagal oll' Riian 29 663 miissuust elänikku, 12778 (43%) s'akslaisi, 7445 (25%) lätläisi ja 4055 (13.6%) vindläisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riia
2001. aastagal oll' afrikaanikeelitsit elänikkõ Lõunõ-Afriga Vabariigin umbõs 13,3%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
2009. aastagal oll' kõgõ suurõmb rahvarühm pandžabiq , kedä oll' 78,7 mill'onat (44,15%), sõs tulliq 27,2 mill'onaga (15,42%) pohtuniq , 24,8 mill'onaga (14,1%) sindhiq , 14,8 mill'onaga (10,53%) seraikiq , 13,3 mill'onaga (7,57%) muhadžiriq ja 6,3 mill'onagaq (3,57%) belutšiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
1994. aastagal oll edimäne Seto Kuningriik Obinitsah. http://www.sarv.ee/setokolledz/alostus.html
2013. aastagal olli nuu arvu 410 ja 307. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
1944. aastagal pagõsi ärq Ruutsi. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
1925 . aastagal panti osa Räpinä kihlkunnast Tartomaa ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5romaa
1962. aastagal panti tä vangi, sinnäq jäi tä 27 aastagas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mandela_Nelson
(2005) aastagal, perän tuud, ku kveeni kiil sama aastaga algusõn hindäette keeles tunnistõdi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
1684. aastagal piiras' Pühä Liiga 38 000-meheline sõavõgi Budat, a es sutaq säält türkläisi vällä aiaq. 1686. a. tulti vahtsõst, s'ookõrd 74 000 mehega, noidõ hulgan oll' s'akslaisi, horvaatõ, hollandlaisi, ungarlaisi, inglaisi, hispaanlaisi, tšehhe, itaallaisi, prantslaisi, burgundialaisi, taanlaisi ja ruutslaisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
1943. aastagal, pääle tuud Ungari Tõnõ Armee kand' Doni jõõ veeren armõdu suuri kaotuisi, taht' Ungari valitsus vaindlasõga kõnõluisi pitäq ja alla andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1164. aastagal pühitsediq Alvastra kluustrõst tulnuq munk Stefan Uppsala edimädses pääpiiskopis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
1915 . aastagal saadõti poliitiliidsil põhjuisil Võromaalt vällä ja 1915 – 1917 elli Volga -viirsin liinun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
2008 . aastagal sai Oksanen uma romaani "Puhdistus" ("Puhastus") iist Finlandia kirändüsavvohinna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oksaneni_Sofi
2011. aastagal sai Sirje Penjam valmis Pulga Jaanist ülesvõtmise (DVD) “Valge aborigeen”, kon autur kõnelas es laulu “Tsiapaha pääl” saamisluku. http://wi.ee/voro/kiranigu/pulga-jaan/
1999. aastagal sai Ungari NATO liikmõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1998. aastagal sai VR Bernard Kangro kirändüspreemia. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
1998. aastagal sai VR III kotussõ võrokiilsidõ näütemänge võistlusõl näüdendigaq “Ku maa palli”. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
1963. aastagal sai liit (toona Verevä Risti Seltse Liiga nime all) Nobeli rahupreemiä ütenkuun Verevä Risti Komiteega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Verev%C3%A4_Risti_ja_Verev%C3%A4_Puulkuu_Liikmin%C3%B5
1885. aastagal sai seltsi põhikiri päält aastidepikkust küsümist tsaarivalitsusõ kinnütüse. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
1986. aastagal sõit' tää uma naasõga Itaaliahe , ildampa Kreekahe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Murakami_Haruki
2011. aastagal teivä mitme talo sanna küläliisi jaos “ussõ valla”. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
1998. aastagal tettü arvamisküsümise perrä kõnõlõs võro kiilt külh rohkõmb vai veidemb 90% ja kõik aig 45% võro keeleala inemiisist, a väega veidüq om latsi, kinkalõ võro kiil om edimäne kiil ja sääntsit latsõvanõmbit, kiä ummi latsigaq kõik aig võro kiilt kõnõlõsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
1860. aastagal tull' Dostojevski Peterburki ja naas' tegemä umma aokirjä "Vremja" ( "Время" ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Dostojevski_Fjodor
1917 . aastagal tull' tä tagasi Võrolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
2016. aastagal tulõ jal’ Seto Külävüü kostipäiv! http://www.setomaa.ee/
2006. aastagal võit' Lordi ärq Õurovis'ooni lauluvõigõlusõ saiõn rekordilidseq 292 punkti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lordi
1918 . aastagal võtiq bolševiguq tä kinniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
2006. aastagal ütel’ tä Raadio 2 saatõn «Ülekuulamine» aoluulidsõ sõna: http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
2008. aastaga 31. mail oll' Võro liinan ja Kubija laululaval edimäne võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido, mink kõrraldust vidäsi Võro Selts. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
2014. aastaga märdikuust om Võromaa savvusannakombõ UNESCO üleilma tähtsä kultuuriperändüse nimekirän. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
1975. aastagani oll' liina nimi Saigon (vietnami Sài Gòn). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ho_Chi_Minh
69-aastaganõ Goethe Johann Wolfgang. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Goethe_Johann_Wolfgang
24-aastaganõ Voltaire. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Voltaire
1995. aastaga paiku käütiq vällä Setomaa rahvuspargi mytõq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
829. aastaga raholepüngiga läts' Pannoonia Bulgaaria ala, tuuperäst et Bulgaaria sõavägi võit' Pühä Rooma riigi väke. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
2002. aastaga rahvaloendusõ perrä elliq Vinnemaal 11 432 mansi, 2010. aastaga rahvaloendusõ perrä 12 269 mansi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
2011 . aastaga rahvalugõmisõ perrä Vilniuse elänikkonnast oll' leedulaisi 63,2%, poolakõisi 16,5%, vindläisi 12,0%, valgõvindläisi 3,5% nink ukrainlaisi 1,0%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vilnius
2000. aastaga rahvalugõmisõ perrä elli Latgalen 339 783 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Latgale
2006 . aastaga rahvalugõmisõ perrä kõnõli Vahtsõl Meremaal maoori kiilt ku egäpääväst kõnõlõmiskiilt 157 110 inemist (4,1% elänigõst). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maoori_kiil
2011 . aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Eesti elänikkunnast eestläisi 69,72%, vindläisi 25,2%, ukrainlaisi 1,74%, valgõvindläisi 0,97%, suumlaisi 0,59%, tatarlaisi 0,15%, juutõ 0,15%, lätläisi 0,14%, leedulaisi 0,13% nink poolakõisi 0,13%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eesti
2011 . aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Hummogu-Viro maakunna elänikkonnast vindläisi 72,54%, eestläisi 19,53%, valgõvindläisi 2,29%, ukrainlaisi 2,26%, suumlaisi 0,94%, tatarlaisi 0,31%, poolakõisi 0,24% nink s'akslaisi 0,23%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hummogu-Viro_maakund
2011 . aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Narva elänikkonnast vindläisi 87,68%, eestläisi 5,13%, ukrainlaisi 2,08%, valgõvindläisi 1,76%, suumlaisi 0,69% nink tatarlaisi 0,46%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Narva
2011 . aastaga rahvalugõmisõ perrä oll' Talliina elänikkunnast eestläisi 55,3%, vindläisi 36,8%, ukrainlaisi 2,9%, valgõvindläisi 1,6%, suumlaisi 0,5% nink juutõ 0,4%. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
1944. aastaga rehekuun olliq Ungari väeq edokaq Debreceni tapõlusõn, a õkva pääle tuud tungõq Nõvvokogo Liido väeq Ungarihe ja vallutiq ärq Budapesti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1995. aastaga 31. rehekuu pääväl kogosi Eesti Keele Instituuti Võro Instituudi puult kokko kutsut kiräviiekomisjon (Hao Paul, Helbi Toomas, Jüvä Sullõv, Kasagu Enn , Palli Valdek, Pälli Piitre, Suhosõ Seppo, Tendri Tõnu, Viikbergi Jüri, Viitso Tiit-Rein ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
9. aastagasaa alostusõn käsk' Bagdadi kaliif Al-Mamuun (al-Māʾmūn) tõlki pall'oq kreekakeelidseq matõmaatigateossõq ja vähämbält üte sanskritikeelidse teossõ (võimalik, et Brahmagupta uma) araabia kiilde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
17. aastagasaa alostusõst pääle kutsuti Kanadas Vahtsõ Prantsusmaa jako, miä jäi Saint Lawrence'i jõõ viirde ja Suurõ järvistü põh'aviirde. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
5. aastagasaa edimädsel poolõl sõdisi Pärsiä Kreekaga ( Kreeka-Pärsiä sõaq ) ja sääl näil kuigi häste es lääq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
14. aastagasaa keskpaigan kuuli katsku 30% rahvast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
13. aastagasaa kõgõ kuulsamb tiidläne Nasir ad-Din Tusi lõi Marage tähetorni (1259). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
3.-7. aastagasaal (Sassaniidõ dünastia aigo) häitsiq Iraanin luudustiidüseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
19. aastagasaal anniq tiidüse arõngulõ huugu Mirza Tagi-khaani reformiq (1849-51), Teherani polüteknilidsõ kooli luuminõ, trükükunst jm. S'ooilmaaigsõlõ tiidüsele panti alos 20. aastagasaa edimädsel kolmandikul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
8. aastagasaal arabiseeriti pärsiä kiilt peris kõvva ja tuud naati kirotama modifitseerit araabia tähistün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
11. aastagasaal elli Širazin mitosada tuhat inemist, 14. aastagasaal 60 tuhat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
10.-11 aastagasaal häitsiq pärsiä kirändüs , filosoofia , arstitiidüs , tähetiidüs , matõmaatiga ja kunst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
7. aastagasaal i.m.a. tekkü Horezmin tugõva riigimuudu kõrraldõt sõalinõ hõimoliit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Horezm
10. aastagasaal jäi pühä Katariina mälehtüspäiv pidämä 25. märdikuulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
10.-11. aastagasaal kasvi joudsahe Iraani majandus , ehitediq suuri nessütüssüstemme, kasviq liinaq ja kaubandus , edesi lätsiq käsitüü ja kunst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
20. aastagasaal luudi aksiomaatilinõ hulgateooria , miä om sjooilmaaigsõ matõmaatiga alossõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulgateooria
19. aastagasaal luudi pall'o kuulsit aido ja huunit, miä andvaq liinalõ näko täämbädselgi pääväl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
14.-16. aastagasaal läts' liinal väega häste. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
8.-11. aastagasaal lätsiq häste edesi maatiidüs (al-Balhi, al-Istahri), arstitiidüs ( Ibn Sina , ar-Razi) ja matõmaatiga ( Umar Hajjam ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
9.-12. aastagasaal lõiq iraanlasõq klassikalidsõ islami: panniq kirja koraani kommõntaariq, kor'assiq kokko sunnaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
17. aastagasaal naati vallas nimetämä üte mõisa mano kuuluvit perisorjusõn talopoigõ majapidämiisi, tuu tähendäs üte mõisa võimkunda, inemiisi ja maid. 18. aastagasaal naas' vald tähendämä viil lihtsält talopoigõ kogokunda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
16.-17. aastagasaal, niinimitet isfahani renessansi aigo naati jälq inämb tegelemä filosoofiaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
18. aastagasaal okupiirse Madalaqmaaq ärq Prantsusmaa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
13.-14. aastagasaal oll' Iraan Hulagiidõ riigi tuumik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
10.-11. aastagasaal oll' Pärsiä kõgõ tähtsämb tiidüskeskus kõgõn ilman, häitsiq ka kirändüs ja kunst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
16. aastagasaal oll' elänikke 200 000, 18. aastagasaa keskpaigas oll' tuust perrä jäänüq 50 000. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
19. aastagasaal panti Pisan pistü Fibonacci kujo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
13. aastagasaal sai Širazist tähtsä kunsti-, kirändüs- ja tiidüskeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
18. aastagasaal tekk' Portugali valitsusjuht ülikoolin suuri muudatuisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
– 19. aastagasaal tiit tuuperäst, et sääl tetti rohkõhe tõrva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
– 18. aastagasaal vällä arõnuq germaani kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Afrikaani_kiil
19. aastagasaal või säält löüdä neli Matsi tallu. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
9. aastagasaa lõpon elliq Ungari alal slaavi rahvaq ja avaariq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
17. aastagasaa lõpon jäi riik nõrgõmbas ja 1722 tei pohtuni mässäjäq Kandahari Hotakisõgaq Safaviidõ dünastialõ lõpo. 1735 jälq ai afšaari hõimo päälik Nadir-khaan pohtuniq Isfahanist vällä, kuulut' hindä 1736 šahhis ja lõi pall'odõ sõakäükega suurõ riigi, miä võtt' hindä ala Iraani, Afganistani , Taga-Kaukaasia ja Belutšistani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
15. aastagasaa lõpos olliq nuuq kolooniaq häädünüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
15. aastagasaa lõpost pääle jousõvaq Kanada Atlandi suurõmere randa Briti ja Prantsusõ meresõitjaq ja kolonistiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
17. aastagasaa lõpun tüütiväq Newton ja Leibniz vällä diferentsiaal- ja integraalrehkendüse, miä sai alossõs matõmaatilidsõlõ analüüsile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
7.-15. aastagasaani oll' pärsläisi poliitilinõ matalsais. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
17. aastagasaani peeti Katariina mälehtüspäivä pühänä, midä tähistedi uhkõmbalt ku apostlidõ tähtpäivi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
19. aastagasaa peräotsan sai valmis Amstedam-Reini kanal, midämüüdä sai Reini ja Põh'amere pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amsterdam
20. aastagasaa seen om tuu lämmüs suurõmbas lännüq 0,74 ± 0,18 °C võrra. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ilma_l%C3%A4mm%C3%A4mb%C3%A4sminek_%C3%BCle_ilma
12. aastagasaas oll' inämb-vähämb vällä kujonuq vanaprantsusõ keelekujo, minkan on kirjä pant ka prantsusõ eepos, "Rolandi laul". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Prantsus%C3%B5_kiil
12. aastagasaas oll´ legend Katariina kotsilõ tõlgit tollõaoliidsihe tähtsämbihe kiilihe ja timä kõrd-kõrrast suurõmba populaarsusõ avvus pühitsedi ka kerikiid ja naiskloostriid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
11. aastagasaast om perit Asadi Tusi kirotõt sõnaraamat "Lugate Furs". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
16. aastagasaast om perit Uppsala loss. 1702. aastagal oll' liinan suur palang. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
10. aastagasaast perit entsüklopeediä Suda perrä kutsiq tõsõq Eratosthenest hõigunimega beeta , miä om kreeka tähistü tõnõ täht, tuuperäst, et piaaigu egal alal oll' tä maailman parõmbusõ poolõst tõnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
17. aastagasaast perit maal Hasht-Bahesht paleen Isfahanin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
-20. aastagasaa vahetusõl. http://wi.ee/voro/
18. aastagasada. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
19. aastagasada läts' vabahusvõigõlusõ ja modernisiirmise tähe all. 1848. a. naas' Budapestist pääle ungarlaisi mäss Habsburgõ võimo vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
19. aastagasada naas' pääle õnnõtult: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
2010. aastaga saisoga om S'aksamaa Euruupa Liido kõgõ suurõmba inemiisi arvoga riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
2008. aastaga saisoga om ülikoolil on 10 tiidüskunda ja 5 kollõtsit (2008). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_%C3%9Clikuul
2006. aastaga saisuga elli Antslan 1458 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
28 aastaga seen on sirve vällä annõt päämidselt käsitrükün (linuul- ja siiditrükk, ildampa viil valguskoopiaq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sirvikallendri
2004. aastaga seisoga registreeriti S'aksamaal säidse mill'onat välisriike kodanikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
1917 . aastaga separaatraho S'aksamaaga ja Brest-Litovski raholepüng veiq Vinnemaa Antandist vällä; Ütiskuningriik ja Prantsusmaa olliq liidon 1940. aastagani, ku S'aksamaa vallut' Prantsusmaa ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antant
1982. aastagas lüüdi Iraagi väeq Iraanist vällä, a sõda kest' viil 1988. aastaganiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1598. aastagas oll' tä joba hindäle niipall'o nimme tennüq, et timä nimi trükiti ärq joba nimilehti pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1604. aastagas oll' tä jälq kolinuq jõõst põh'a poolõ ilosidõ majjoga piirkunda Pühä Paulusõ Katõdraalist põh'a puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1643. aastagas olliq tedä huvitama naanuq diofantilidsõq probleemiq ja kruutõ summaq (midä Diophantos oll' kah joba kaenuq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
1896. aastagast Tarto vinnekeelidse Maria-kooli usuoppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1988. aastagast 2000. aastagani käve tä Põlva Ütisgümnaasiumih ni ast’ 2000.aastaga sügüse Tarto Ülikuuli. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
9. aastagast i.m.a. 4. aastagasaa lõponi kuuluvaq nuuq maaq Rooma riigi ala ku Pannoonia nimeline provints. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1594. aastagast mängeq Shakespeare'i näütemänge õnnõ Lord Chamberlaini Miheq ( Lord Chamberlain's Men ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
2005. aastagast märgitäs taad hellü inämbüisi hariligu õ -tähega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
1545. aastagast naati Õuruupan ilmunuin raamatin ja maakaartõ pääl tuud piirkunda kutsma Kanadas ( Canada ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
1865. aastagast oll' mitmõl puul (säälhulgan Poolan ) kodooppaja ja and' erätunnõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1948. aastagast om Korean kats riiki: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Korea
2006. aastagast om kveeni kiilt võimalik oppi Tromsø ülikoolin ja seo aasta sügüse loodõtas vallalõ tetä edimäne latsiaid, kos oppaja kõnõlõsõ latsiga kveeni keelen. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
1885 . aastagast om päri võrokeeline aabits, Johann Hurda Wastne Wõro keeli ABD raamat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
1949. aastagast om riigi ammõtlinõ nimi Bundesrepublik Deutschland , võro keelen S'aksamaa Liitvabariik (kooniq 1983. a S'aksa Föderatiivnõ Vabariik). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
2007. aastagast om tedä Moisekatsi Elohelü nime all peet Moostõn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
1552. aastagast perit dokomendin and' pääpiiskop lua mängi golfi "Eedeni vii" veeren. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
1871. aastagast pääle avald' tä tuu jaos aolehtin 11 põh'alikko, juht'nüüregaq üleskutsõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1860. aastagast pääle elli tä Hellenurmõ mõisan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
1989. aastagast pääle kõrraldadas egä suvi aoluulidsõ Võromaa esi' kotussin Kaika suvõülikuulõ, kon kolmõ päävä joosul kullõldas loengit uman keelen, kaias umakeelist tiatrit ja kontserte, kaias toimumiskotussõn ümbre ja opatas latsilõ võro kiilt. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1164. aastagast pääle om Uppsala ka roodsi keriklik keskus, tan om Roodsi kerigu pääpiiskop. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
2004. aastagast pääle om Võro Selts võrokeelidse aolehe Uma Leht välläandja. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1999. aastagast pääle toimõnd' tä uma programmi perrä, mink tagapõh'as oll' uma kiil ja kultuur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
1699. aastagast süüdüstiväq Kuninglidsõ Seldsi (mink liigõq Newton kah oll') tõsõq liikmõq Leibnizi plagiaadin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
2000. aastaga suvõolümpiämängel Sydneyn tull' tä kümnevõigõlusõn 8641 punktiga olümpiävõitjas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nool%C3%B5_Erki
2013 aastaga sügüse ilmu tiidüsaokirjun kats artiklit Vana Võromaa suidsusannu ja sannakombide asjan. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=20
2014. aastaga sügüses oll keres uma ao är elänü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=10
1951 . aastaga sügüsest 1954 . aastagani var'as hinnäst Suurõ Taivaskua ligidäl punkrin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
2009. aastaga sügütsetsel aol oll seto meililistih suur arotaminõ Delfih väläh olnu’ uudisõ pääle, õt mille oll tutvustõt IRL-i volikogo puult kinnitet Setomaa-poliitika, määne näkk ette eelduisi luumisõ “Seto Kaubaja” asutamisõ jaost kohaligu toodangu turustamisõs. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
13-aastagatsõna panniq vanõmbaq tää Pärnulõ latsikotto, hildampagi om LK tundnu lähkötside suhtidõ katsipidisüst. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
2008. aastaga urbõkuu alostusõh sai võro vikipeediäh täüs 1500 ja pia jo ka 1700 artiklit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
1990. aastaga urbõkuun olliq Ungarin vabaq valimisõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1919. aastaga urbõkuun saiq Ungarin võimolõ kommunistiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1920. aastaga vahtsõaastakuun valiti admiral Horthy Miklós regendis ja nii sai Ungarist formaalsõlt monarkia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
2009. aastaga üts suurõmb tegemine oll' Kodaniguütiskunna Tsihtkapitali (KÜSK) abiga tettäv kuuntüüprojekt (partneri' Orava Maanaisi Selts, Näputüüselts Võrolt ja Võro Instituut). http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1970. aastagil luudi ka standardkiil, midä opatas koolin ja tarvitõdas meediän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baski_kiil
1960. aastagil tuudi Pakistani pääliin Karatšist Islamabadi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Islamabad
1990 . aastagist pruugitas võro kiräkiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
1950. aastagist pääle mõtõldas popmuusikast sakõstõ ku muusigasanrist, miä om rokkmuusikast kergemb. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Popmuusiga
2006. aasta 1. hainakuu saisoga om Talliinan 400 445 kirjäpantut elänikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Talliin
7000-aastaidsi, Eestin väega eriliidsi asulakotussit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2uudis.htm
70 aasta iist oll’ seo üts edimäidsi, miä Eestin luudi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
- 2012. aasta imäkeelepäävä paiku (14. märts) tulõ Võrol ka kontsõrt , kon esitädäs koorilaulukonkursi parõmbit laulõ. http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
1977. aasta jaanuarin asutõduq Akordi om kyik sjoo aig juht`nu Teodor Tobrõluts (78) Süvähavvalt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
1977. aasta jaanuarin kokko tulnuq Akord pidä umas hiilgusõaos katsakümnendit nikagu raharehvormini. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
1784. aastak Gregoriusõ kallendri perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1784
1910. aastakal teiväq futuristlikuq maaljaq tõõsõ, uma manifesti, koh lätsivaq kiränike mõttidigaq edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
1984. aastaka sügüses sai siih kats hoonõt valmis ja sõs kävegi Talumees vällä, „õt kullõ tsura – aig olõs võta vastutus, võta ja naka sanatooriumit juhtma`“. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
20 aastakka Kauksi Ülle loominguga ehk ärtundmiisi taa tii päält. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
"210 aastakka kuulsa ümbreilmareisjä sündümisest", Hirvlaanõ Milvi , " Koit ", 1. rad. 2007. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
70 aastakka suurõst eestläisi Läände pagõmisõst Soovere Ericut saatva kodoküläst är esä Soe Viido üten hobõsõ Lauguga, imä Liisa ja veli Karl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
9997. aastak sirvikallendri perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1784
1901. aastakul Petseri rajoonin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
1823. aastal Beiträge XVI vihtun om neli Oldõkopi luulõtust trükit. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
2009. aastal Eesti aasta põllumehes valitul Räpinä kandist peri Navi külä mehel om hää miil, et Jaagumäe talo and seost sügüsest tüüd 150 inemisel e. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
1989. aastal Kandlõ kultuurimaja saalin. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/uudis.htm
1910. aastal asutõdi edimäne luudusõ kaitsmisõ ala — Vaika tsirguriik. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
«1986. aastal ehit tä üles kinnidse kerega limusiini, a seo om vallalinõ paraatfaeton.» http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
1985.aastal ilmu Aarne Vinkeli koostõt Oldekopi luulõtuisi kogo “Suve õdang”. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
2002. aastal ilmu uma kooli 10 aasta looming kogomikun «Ruusmäe latsi jutu»». http://www.kylauudis.ee/2013/12/01/ruusmael-vanaima-man-eesti-aasta-vanaima-man/
1972. aastal imä-esä ostsõva tuu, liikuva üte kilomiitre vanast kotost. http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
1940. aastal kinni pant selts tetti tagasi 2009. aastal Hirvlaanõ Milvi härgütämise pääle. http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
1967.aastal kirot' Rihhard Iher umah luulõtusõh "Havva-kivi" suurõst murrõst uma keele peräst nii: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
1994. aastal kolisi pere Tartolõ. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
1998. aastal, ku sügüse niisamatõ ullimuudu sattõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/elu.htm
1997. aastal kutsuti Tiiu Tarto Hiie kuuli puutüüd oppama: koolil oll’ plaan tetä viimätside klassõ opilasilõ ammõdioppust. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
1990. aastal, miä hädäl nimes. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kiraq.htm
1912. aastal noid laulõ võtt’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
2012 aastal olli interneti-päti õigõ jõudsahe tegevusen, jõudsõva är tsurki hulk kodolehti, muugõva ka savvusanna lehe pääle ja säält edesi lätsivä joba Ameeriga suuri panku andmit puistama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/13-pati-rundase-kodolehte
1894. aastal ostsõ tä Võrolõ maja (Kreutzwaldi uulits 54) ja naas’ sääl puuti pidämä, millest Räppo Jaan ka kolmõ aasta peräst laulu tekk’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
"2003. aastal saa Kääpä kooli juurdeehitüs valmis ja eks sis paistus, kuis kohalik rahvas otsustama nakkas." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
1917. aastal 3. süküskuu pääväl vallutiq S'aksa väeq Edimädse ilmasõa käügin Riia ( Kuramaa oll' joba kats aastat näide käen olnuq), teiväq dessandi Saarõmaa Tagalahtõ ja tuu perän vallutiq S'aksa väeq terve Eesti saarõstiku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1935. aastal tetti otsus, et akates vällä andme koguteost Mulgimaast «Mulke Almanaki» nimege. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1337&op=lugu
2004. aasta luudusõfoto konkursil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/elu.htm
1999. aastal valiti Setomaa Nal’ahambas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
1986. aastal võtt' naasõ ja tull' ärq Põlvahe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/margo.htm
1945. aastal ühinesi tä kirändüsrühmitüsega “Tuulisui”, mis oll´ asutõt Tartun 1940. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
1961. aastal ütel R. Dicke välla väega lihca lausõ: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
80 aasta müüdä, a kiil’ om iks alalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/margo.htm
130aastanõ Kanepi segäkuur laul võidulaulu Kanepi segäkuur umal 130. sünnüpääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
13-aastanõ bassi-mängjä Viskari Jaanus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/elu.htm
100aastanõ kerge jalaga miis 100aastanõ Kerge Pärni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
100aastanõ umblõja 100aastadsõ Müürsepä Hilda näpu ja silmä lupasõ iks viil ummõlda. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
85aastanõ üte silmäga autojuht olõ-i üttegi avariid tennü Külvi Pärnät virotas massinaga iks nii kipõstõ, ku säädüs lupa. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
73-aastanõ ütsik pensionäär. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurkerg.htm
300. aastapäävä kottalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
10. aastapäävä pidulõ ummi vilistläisi ja ineskiidsi tüütäjiid. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
2005. aasta 10. põimukuul heitse tä Helsingi maailmameistrivõistluisil vällä 1. kotussõ tulõmi 87.17! http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
18. aastasaal ehitedi liina asõmalõ Vana-Antsla mõisa , mink kõrvalõ luudi 12 ha suurunõ park. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Antsla
1998. aastast Eesti Kiränikõ liidu liigõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
1997. aastast Tartu NAKi liigõq. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
1989. aastast andas egä aastak vällä Võro-Seto Tähtraamatut - umakeelist kallendrit, kon kõrvuisi om nätä' kallendri nii vahtsõ (Gregoriusõ) ku vana (Juliusõ) kallendri perrä üten võro ja seto rahvakallendri tähtpäiviga. http://www.voroselts.ee/tegemiseq
1999. aastast vabakutsõline kiränik. http://wi.ee/voro/kiranigu/contra/
1000 aastat peräst miq nulli. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
150 aastat tagasi oll’ küllin peris pall’o pümehit inemiisi. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
2009. aasta 1. vahtsõaastakuu saisoga om Valgan 14 153 kirjäpantut elänikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Valga
1866 . aasta vallareformigaq saivaq vallaq mõisast sõltumatus, talopujad saivaq esiq hindäle vallaval'tsusõ (volikogo) valliq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
90. aastide algusõ poolõ, ku kooliq lätsiq umavalitsuisi alaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
1940. aastil häödiq väega pall'o mustlaisi ärq natsiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
1890. aastil otsa saanuq lõunaeestikeelidse (tartokeelidse) algkooli asõmõl om täämbä külh eestikeeline koolioppus, a kuul olõ-i inämb kotus, kon võrokõisist tahetas põh’aeestläseq tetäq. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
1920. aastist pääle. http://www.folklore.ee/kp/2007/vk_kava.pdf
1903 abiellu Friedrich Raupiga, Talina alaiäliste kurategijide parandusmaja juhatajaga. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
1983. a. ehitedün Madetoja saalin toimõndas Oulu Sinfonia, miä om Õuruupa Liido ala kõgõ põh'apoolitsõmb elokutsõlinõ sümfooniaorkõstri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
2011. a. elli Budapestin 1 733 685 inemist, kõgõ inämb elänikke oll' sääl 1989. a. - 2 113 645. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
2006. a. elli sääl 16 596 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/St_Andrews
1980. a-gal kolisi perega Võro liina. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
1996 a-gast opp´ tää Tartu Ülikoolin Norra kiilt ni kirändüst, 1997. a-gast Avatu Ülikoolin flamencokultuuri. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
1849. a. hainakuun kuulut' Ungari parlament vällä maailma kõgõ edimädseq säädüseq rahvuisi ja veidembüisi õiguisi kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1822. a. häöt' suur tulõkah'o keskliina ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
1497. a. joud' Põh'a-Ameerikahe Caboti John . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
1906. a. joulukuun jäi Jakob haigõs nink 13. vahtsõaastakuu pääväl 1907 tä kuuli, arvada, et pümmesooligu tõppõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1979. a. joulukuun naas' kehtimä vahtsõnõ põhisäädüs, mink perrä riigi kõgõ korgõmbas juhis sai ajatolla Homeini. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
2010. a. joulukuu saisoga om Monzónan 17 115 kirjäpantut elänikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Monz%C3%B3n
1992. a. juhtu nii, et trehvsi asutama vahtsõt panka. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunmargo.htm
1880. a. jäi vabas Peterburi Eesti Jaani kogodusõ opõtaja kotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
197/ a jällki oll päitsejte küleh kellä möerä, ni kella naksi jäll lüömä, ni tulõ rahvas kaema ni sai jäll kuninga puja kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1788. a. keskpaigas kolisi Mozart perrega Viini keskliinast odavampa kortinahe Alsegrundi edeliina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1888. a keväjä ilmu lehtin timä kuulsa üleskutsõq "Paar palvid Eesti ärksamaile poegadele ja tütardele", miä härgüt' inemiisi vannavarra korjama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1610. a. kirot' Daviese John Herefordist , et "hää Will" mänge "kuningliidsi ossi". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
2006. a. kuiõ aigaamaduq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/2006
1925. a. kukut' Reza-khaan nõrgas jäänüq Kadžaarõ dünastia ja lask' hindä šahhis kuulutaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1867. a., ku luudi Kanada Dominjon, luudi ka vahtsõnõ Quebeci provints. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
1603. a. kästi tõsõl prantsusõ maiõuurjal Champlaini Samuelil luvvaq mõnõq asundusõq Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
424/ a kõik usko tuod rikast kaupmiest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1092. a. küündüq riigi piiriq Hindukušist hummogupoolidsõ Anatooliani ja Kesk-Aasiast Pärsiä lahõni . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Seld%C5%BEuki_impeerium
231/ alalõ, ni veli köüt kah, a kodo inäb või es viijä, kohes nu õigõ panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1950 alost' 7-klassilidsõ kooli baasil tüüd Põlva Keskkuul, prõllanõ Põlva Ütisgümnaasium . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
1990 - alost' tüüd Johannese Kuul Rosmal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
1918 alost Kokõ algkoolin, 1922läts Võro keskkuuli, pidi tuu vaesusõ peräst poolõlõ jätmä. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
1945 . a. lubati kõigil, kinkal olõ-s veresüüd hinge pääl, mõtsast vällä tullaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
1870. a. luud provints sai uma nime järve perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Manitoba
1608. a. lõi tä üten 28 mihega külä tuu paiga lähkon, kon Stadacona oll' olnuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
1940 a. lõpõt tä eksternina gümnaasiumi Tallinnan. http://wi.ee/voro/kiranigu/johannes-siska/
292/ a miä ma suka tie kah, odot, ma anna sullõ üte valgõ kotikõsõ, seo vii sa kodo, sis panõ lavva pääle ni ütle, et kotikõnõ, panõ vällä, miä vaija um, sis timä pand kah, miä käset õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
149/ a miä mull tettä, mul um kunnanõ naane, minkas tuo kosti kütsä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
463/ ammugi viel kotti nõsta, a timäkene ol`l` iks harinu veljo sõnna kullõma, ni tihka as ka vasta panda, nõst iks viel kotti velil takah, oihkih, tehkih. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1240. a. naas' Pisa Vabariik tälle palka massma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Fibonacci
1973. a. nahvtakriis naas' pääle 1973. a. rehekuun, ku Araabia Nahvtat Vällävidävide Maiõ Organisats'uun OAPEC kuulut' vällä nahvtaembargo "vastussõs Ameeriga Ütisriike otsussõlõ toetadaq Iisraeli sõaväke" Jom Kippuri sõan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1973._a._nahvtakriis
1898. a nakas jälki vahtsõlõ “Linda” toimõtusõn tüüle. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
1640 and' krahv' Pietari Brahe käsü tetäq vahtsõnõ liin mereviirde Vironniemele, kon seo ilma aigu om näütüses Senaatintori. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
1824 and´ Oldekop vällä viis´ nummõrd tartukiilset ametlikku “Kulutamisse Lehte”. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
1806 and´ Oldekop üten J. Ph. von Rothi ja Võru kuulõ inspektori G. Ph. A.von Rothi abiga vällä edimäst Eeesti aolehte “Tarto maa rahwa Nädali-Leht”. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
1982. a. nimitediq riigipühä Dominjonipäiv ümbre Kanada pääväs . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
2010. a. oppõ sääl 15 800 üliopilast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
1791. a. otsust' Briti val'tsus jälq piiriq ümbre tetäq ja lõi Alamb-Kanada (miä oll' päämädselt prantsuskiilne ) ja Ülemb-Kanada (miä oll' päämädselt inglüskiilne ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
1613. a. paiku läts' tä tagasi Stratfordi, kon kuuli kolm aastakka ildampa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1786. a. paiku lõpõt' tä sakõ kontserdel ülesastmisõ ja sissetulõk kuivi kokko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1881. a. pand' Jakob Peterburki kolimisõ peräst maaha EKmS-i presidendi ammõdi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1901. a. pand' Jakob opõtajaammõdi maaha, nii sai tä segämäldäq vannavarra läbi tüütädäq ja vällä andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1841. a. pantiq nuuq maaq kokko Kanada provindsis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
1851. a. panti ütele väikolõ vallalõ põrõhõlladsõ Stoney Creeki lähkoh kah nimes Ontario. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ontario
1763. a., peräst säitsmeaastagast sõta, and' Prantsusmaa pia kõik umaq Põh'a-Ameeriga kolooniaq käest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
1895. a. piimä- ja hainakuun käve Jakob üten Kergi Johannese, Ederbergi Friedrichi ja Mohrfeldti Aleksanderiga välämaal huvireisil - S'aksamaal , Sveitsin , Austrian ja Tsehhimaal - muusõummõ, kerikit, lossõ ja muud põnõvat kaeman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1919. a. piimäkuun ilmu lõunast vahtsõnõ vaindlanõ - Landesveer . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1988. a. piimäkuun oll' 30 000 osavõtjaga meeleavaldus Romaania kommunistligu valitsusõ plaani vasta häötäq Transilvaanian ungari külli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1661. a. piimäkuun võeti tä vasta Cambridge'i Trinity Kolledžihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
1691. a. plaanõ tä tetäq vahtsõ vers'ooni Newtoni raamadust "Philosophiæ Naturalis Principia Mathematica" , a tuu saa-s täl valmis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
23. aprill 2013 | Sildid: laulupidu , uma pido , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
25. aprillil tull` Võru parki Kreutzwaldi kujo mano raamatuaastat lõpõtama pall`o inemisi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
1879. a pässi Räpinä-Lokuta tütärlatsikuuli, minka lõpõt 1882. a. Opsõ Vändran kurtummõ kasvatajas. http://wi.ee/voro/kiranigu/elise-aun/
1883. a. pääle vaiõluisi ja tüllü pääkomiteen (muuhulgan Kölerile lainu andmisõ küsümüsen) tetti Jakob Eesti Aleksandrikooli pääkomitee ammõtist vallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1777. a. põimukuun pand' Mozart maaha uma ammõdi Salzburgin ja haard' ärq minnäq viil ütele tüüotsmisreisile Augsburgi , Mannheimi , Pariisi ja Münchenihe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
2003. a. referendumil and' 85% helü tuu puult, et Õuruupa Liido liikmõs saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1965 . a. 1. rehekuu pääväl saiq valmis Põlva Piimätuutidõ kombinaadi vahtsõq huunõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
1595 – arvatas, et edimäst kõrda mängiti Shakespeare'i Williami tragöödiat " Romeo ja Julia ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1787. a. rännäs' nuur van Beethoveni Ludwig katõs nädälis Viini luutõn, et saa Mozarti man oppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1870. a. sai Ruperti maa Kanada osas ja tedä naati kutsma Põh'aõdagu allos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a%C3%B5dagu_alaq
1951. a. sai pääministris Mohammed Mosadegg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1921. a. sai tä Nobeli füüsigapreemiä "tiinide iist teoreetilidsen füüsikan, innekõkkõ fotoefekti löüdmise iist." https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Einsteini_Albert
1978 . a. saivaq nääq tä lõpos kätte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
693. a. sai Širazist provindsipääliin, ku araablasõq vallutiq Istahri - lähkonolõva Sassaniidõ riigi pääliina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
1946 asot' A Nagi Vaziri Rahvuslidsõ Muusigaütisüse, 1949 luudi tuu mano konsõrvatoorium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1916 ast` Peterburi Kunstiakadeemialõ, kohe jäi 1918. aastagani. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
1944 asut aolehe Töörahva Elu ja oll` 1944-1945 tuu edimäne toimõtaja. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
1971. a sõalidsõn konfliktin lei hummogupoolinõ Pakistani osa Pakistanist lahko ja luudi Bangladeshi riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
1582. a. sõlmit Jam Zapolski vaihhõraho perrä läts' Võromaa Poola-Leedu riigi ala ja oll' sääl 1625. aastagani, ku ruutslasõq taa kandi hindä valdustõ saivaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola-Leedu_riik
1699. a. sõlmiti Karlowitzi Lepüng, miä kinnüt muudatusõq ja 1718. aastagas vabastõdiq perämädseq osaq Ungari Kuningriigist türkläisi võimo alt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
146/ a sõsar üttel, et ma või ei minnä, mul naksõ jo vele kodo tulõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1889. a. sügüse läts' poig Max Tartohe, et ülikoolin keeltiidüst oppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1849. a. sügüse vei esä Jakobi Põlva kihlkunnakuuli , kon tä käve kolm talvõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1980 . a. 22. süküskuu pääväl läts' Iraak Iraanilõ kallalõ ja naas' pääle Iraani-Iraagi sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
2011. a. sündü Soomõn 59 960 last. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Soom%C3%B5
1887. a. taht' Jakob joba varrampa plaani võet "Setoraamadu" jaos matõrjaali kor'ata ja tüü lõpolõ viiäq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1926. a. tetti saarõ pääle polaarjaam, tuust aost eläseq sääl pidevält inemiseq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
410/ a timä ütel, et ei olõ,ni oll perremehel jäll hüä kõik, ni sõs pääle tuo läts jäll perremies kolmes pääväs ärr kotost, ni jätt iks timä kotto hoitma, ni timä jäll muudgu läts, keerahut tuod hobõst ni ni sai jälkinna tuo inemises, ni ütel, et kaegõ nu õnnõ kuigi minemä ärr saasi, ni sõs ütel viel toolõ kuninga pujalõ, et keerahuta sedä tsirku ka ümbre, ni timä keerahut kah, ni sõs sai tuost tsirgust kuninga tütär, ni sõs ütel toolõ, et sa mine nu kohe Jummal sinno avitas, et ega nu sinno naata ai takah ajama, a ka meid aetas takah ni mi olõ hurmäh hädäh, ni sõs võti nimä nuo asä ärr, miä oli valmis kaedu, ni sõs ütel tuo hopõn, et keerohuta nu minno jäll ni sõs keerohut kah, sõs sai jäll timä hobõsõs, ni sõs istõ kuninga poig tälle sälgä, ni sõs lätsi nimä pakku minemä, a võti viel vana halva jõvvu pusara ka üteh, säält iks võti nimä, jõi jõudu ni pagõsi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
2014. a tull´ vällä Saarõ Evari luulõtuisi kogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5_Evar
2006. a. tähüstediq Lvivin liina 750. juubõlit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
182/ a tütrek üttel, et kuis ma õigõ mõista kodo minnä, a pini üttel, et panõ õnnõ hindä rõivilõ, külh ma vie. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
28. august 2013 | Sildid: laat , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
7. august 2011 | Sildid: maaelu , põllumajandus , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
2. august 2011 | Sildid: maaelu , põllumajandus , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
1. august 2014 | Sildid: mets , mustikad , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/voromaa-motsun-marju-ja-siini-iks-om/
10. august 2013 | Sildid: muusika , plaat , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2013/08/10/pulga-jaani-vahtsono-katsiktsoor/
4. august 2014 | Sildid: talgud , tsiistre linamuuseum , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
25. august 2011 | Sildid: võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
10. augustil 31-aastadsõs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvmargo.htm
11. augustil, ku tulõ Kaika kooli kokkotulõk`, om Erikal plaan` üten Kaleviga mahaq lauldaq umatettü laul "Haljal aasal" "Mustlasõ elo" viie pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk/suvelu.htm
8.-10. augustil oodõtas küläliisi sannu kaema ja sannan käümä, a ka opitarõde tarkuisist osa saama. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
13. august om põhipäiv, 14. augustil pakumi külälisilõ viil tegevust – omma’ opitarõ’ ja mõnõh kohvkuh peräpütüpäiv. http://www.setomaa.ee/
1989. a. urbõkuun kuulut' Ungari valitsus pääle aastakümnit 1848. a. revoluts'ooni aastapäävä jälq riigipühäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1613. a. urbõkuun ost' tä sääl innestidse dominikaani kluustrõ värehtimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1781. a. vahtsõaastakuun kannõti Mozarti oopõr "Idomeneo" Münchenin ette "märkmisväärse edoga" (New Grove). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1853. a. vahtsõaastakuun vei esä Jakobi Tartohe , kon tedä pääle eksämi tegemist kreiskuuli vasta võeti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
1504. a. valludiq Širazi Safaviidõ riigi luuja Ismail I väeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
1941. a. vallutiq Ütiskuningriik ja Vinnemaa Iraani, et saiaq Tõõsõn Ilmasõan pruuki Iraani raudteid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1870 avast' Nordkapi huuvusõ Barentsi meren . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
1870-1872 avit' organisiiriq Eesti Kirämiihi Seltsi , oll' 1887-1890 tuu seldsi president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1968. a. võeti tarvitusõlõ niinimitet vahtsõnõ majandusmekanism - majanduspoliitiga, miä sisald' turumajandusõ elemente. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1941. a. võtt' Ungari armee ossa Jugoslaavia okupiirmisest ja sai niimuudu viil maid tagasi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
472/ a’ tütär hürmüteli, et meil um esski siin väikene tarõ, kohes siijä sant viel võõdas. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
13.30 buss Osulast Võrolõ. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
343/ bõsõga ni jäl jo kats ossa mäke ärr, a sõs jäll keerut ümbre ni läts tagasi, ni kõik rahvas imehtelli, et kaegõ nu, määne nu käü siijä, et kost ta sääne piäsi olõma, a kiäki es tiiä tedä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
2. detsember 2012 | Sildid: kannel , külakannel , pilliõpe , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
3. detsember 2014 | Sildid: koorilaul , uma pido , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
3. detsember 2014 | Sildid: savvusann , suitsusaun , UNESCO , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
18. detsember 2013 | Sildid: uma , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
(1) eesti, (2) vad'a, (3) soomõ, (4) meä, (5) kveeni, (6) ingerikar'ala (isuri), (7) kar'ala, (8) aunusõkar'ala, (9) lüüdi, (10) vepsä, (11) liivi ja (12) võro üten seto ni üleminegimurdidõ tarto ja mulgiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
1599 ehitiq kompanii liikmõq Thamesi jõõ lõunõperve pääle uma tiatri ja panniq tuulõ nimes Globe (Maakerä). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
139/ ei milles sinno kinni peetas ni mies üttel, et ma olli väega kõva, tei pallo kurja, a nu võeti mult jõud ärr, a ku sa minna siist avitat sõs ma oppa, kuis sa ka kõvas saat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1945 – 1950 eksistiirseväq valdo allütsüisinäq külänõvvokogoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vald
12. eloaastagast 17.-ni käve Isaac Kuninga Koolin Granthamin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
21 elämist ja egalütel uma sann. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
(36) eläs Eesti-Vinne kontrolļjoonõ lähküh Säpinä küläh. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no1.htm
229/ erälde tõsõ tare ni ütel, et ku minnu inäb olõ õi, sõs läät sa ärr tõste tarrõ elalõ ni olt sääl, aga sa vele man inäb olla jovva ai. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
23 eräpiirkunnan eläs kokko päält 9 mill'oni inemise. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
30 esi sorti tomadit. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
347/ et kaeh, tuod ma ei taha hinele, ta olõ õi midä vaiva mu iest nännü, a ma taha tuod hinele, kiä mu iest um pallo vaiva nännü, sõs sai ka alona taalõ turakule velele viel ni elli nimä ilosahe ni eläse täämbätse pääväni viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
418/ et kos ma nu õigõ tiijä, ni veli jäll ütel, etvaest sa tult ärr mullõ? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
409/ et ma lää nu ütsõs üös päiväs kotost ärr, ni sa võit kõik kotusõ ärr kävvä, a ütte huonõhe õnnõ ärr mingu ui. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
350/ et ma taha sitalõ, ni nuo tõsõ jäll keeli, et tohoh, situ ui tõisilõ pähä, kannahta viel, ni timä kannaht kah, a peräh ütel, et ka ma ei jovva inäb kannahta, sõs sitto ni sitõ ka õkva katlahe, ni üt ütel, et kaeh, miä nuo umma, miä satasõ ni tõsõ ütli, et na umma puhta kuusõ kukukõsõ, miä na õigõ tegevä, ni peräh jäll ütel tuo turak, et kaeh, ma inäb ei jovva kuigi uhmõrt kinni pittä, et seo õnnõ satas maaha, ni tõsõ ütli, et tohoh, hoija iks viel, a tuol jo pillugi tuo uhmõr maaha ni õkva katla pääle, sõs oll sääme mürähüs, ku jälle kõik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
468/ et mies uma lubahusõ ilosahe ol`l` ärr’ täütnü, inne tähtaigu viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
234/ et murõhtagu ui nu midägi, vett ku nii um käst, sõs ka piät iks tegemä, ega ma või vasta olla. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
30. etteastõt hinnas žürii kuuhsaisun: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
125/ et tuo tima mehe sõsar oll ni tull süä täüs, et timä ni hüvva ello um saanu, ni võtt üöse kiräviijjä karmanist kirä ärr ni pand tõsõ asõmõlõ, kohe oll pääle tett, et üts hirmsa lats um sündünü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
800 eurot, midä tä nüsjäle 160 tüütunni iist pakk, om Eesti keskmäne palk. http://www.kylauudis.ee/2012/01/25/haid-tuuliisi-ei-olo-saia/
1 gallon om 8 pinti vai 4,5461 liitrit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Gallon
232/ ga suur arm timä pääle, ni küsse, et kost sa nu tult, ni timä selet kõgõ ärr, kost tull ni miä hädäh olnu, ni kuninga poig naas tedä väega hoitma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
342/ ga tütrele iks peräkorra tuo mehes, kiä täll inne oll päivä sormusoh, a üöse oll poisih, ni sos naksi nimä ilosahe elämä ni eläse nimä edesi viel seo päävani pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
31. hainakuud Seto Kuningriigi latsipäiv Seto Talumuuseumih 11. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
15. hainakuu 2010, kell 14:46 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
3. hainakuu päiv – Strazde koolimajan tetti Landesveeriga liitlaisi nõudmisõl vaheraho. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. hainakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 191. päiv ( liigaastagal 192. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._hainakuu_p%C3%A4iv
7. hainakuu pääväl 2009 käve Haloneni Tarja Võromaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Haloneni_Tarja
18. hainakuu pääväl 1936 läts' vallalõ Hispaania kodosõda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
9. hainakuu pääväl mängiti Paganamaa päivil edimäst kõrda vahtsõt nal’atükkü «ÜTS kõigi ja KÕIK üte iist ehk ÜTSKÕIK». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
8. hainakuu pääväl 1497 sõit' Lissabonist vällä nink joud' 20. lehekuu pääväl 1498 Kalikuti (s'oo ilma aigu Kozhikode) man Õdagu- India randa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Gama_Vasco
21. hainakuu pääväl 1984 tetti vallalõ Põlva tervüsespordimaja (põrõhõllanõ Põlva Spordikeskus), 28. piimäkuu pääväl 1991 Põlva Kultuuri- ja Huvikeskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
4. hainakuu pääväst 1870 28. süküskuu pääväni 1871 oll' tä Tarto Eesti Põllumiihi Seldsi kirätoimõndaja (president oll' sõs Jannseni Johann Voldemar). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
105/ havvõ vällä, ni lõigas lahki, ni lõuse havvõ kõhust liina võtme, ni lätsi sinnä liina elämä, a võtme visksi üle perve jälle merde. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
329/ heit ka kuninga poig hara maaha, sõs sai poha suur kuusinõ mõts sinnä, nigu kostägi et mahu läbi minemä, a vana halv võtt ummi poigõga ni ragi tuo mõtsa maaha ni jällki iks lätsi järgi minemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
46 hinge oll ja 184 süüjät. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
7.00 – hummogunõ mõtsankäük üten visnapuu Kalmeriga. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
1800 häöt' palang puul liina ja kandsi lõunasaina kokkosadaminõ 1801 purust' mito maia. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
100/hüäste, a mine siist edesi mu keskmatse sõsarõ mano ni tuo teed parembahe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
32. iLiKAndrA pÜHä (24. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
1806 - ilmu " Tarto maa rahwa Näddali-Lehe " edimäne nummõr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
2000 - ilmu " Uma Lehe " edimäne nummõr. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
673-672. i.m.a. toimu Assüüriä-vastanõ määs ja tuu tulõmusõn luudi Meedia riik - edimäne peris iraanlaisi riik. 550 haard' võimo Parsa (täämbädse päävä Fars) maakunna valitsõja Kyros II , kiä lõi Ahhemeniide riigi ja valits' aastagil 558-530 i.m.a. Tä vallut' Lüüdiä , Foiniikia ja Babüloonia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
312-250 i.m.a. valitsiq Iraanin Seleukiidiq, keskvõim oll' küländ nõrk ja levisi kreeka kultuur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
160-140 i.m.a. vallutiq nääq Meedia, Eelami, Babüloonia ja Assüüria. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1861 in Matsi ). http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
118 inemisele a õnnõ 60-65 näist om Verska valla inemise`. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
20 000 inemist kuun. http://www.folklore.ee/ugri/ylle/oluluvoru.html
26 inemist lavva takah om hoobis tõnõ ettevõtminõ! http://www.kylauudis.ee/2011/11/14/et-inemise-maalo-tulnu-pidanu-mottolaadi-muutma/
70 000 inemist panni perämädsel rahvaloendusõl kirja, et mõistva võro kiilt, 12 000 mõist seto ja 2000 mulgi kiilt… http://epl.delfi.ee/news/arvamus/olavi-ruitlane-eesti-kiilt-saa-avita?id=64706380
150/ inäb saa ai konakinna õi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
4-8% iraanlaisist (päämädselt kurdiq ja belutšiq) ommaq sunni muslimiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
25. jAKAPPÄIV (nB: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
(2002) ja «Wõõbsu Palas!» (2003). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
1865. ja 1866. aastagal oll' Hurda Jakob Tartomaal Rõngu kihlkunnan Hellenurmõ mõisan akadeemigu Middendorffi Alexander Theodori man kodooppaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
18. ja 19. aastagasaal lasiq Egeri piiskopiq ehitäq pall'o ilosit huunit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
19. ja 20. aastagasaal naati jo tävve tiidmisega kirotama võro keelen. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kiil
5. jaanuar 2011 | Sildid: konkurss , koorilaul , muusika , uma pido , Vana-Võromaa , võru keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
7. jaanuar 2014 | Sildid: kultuur , maaelu , Uma programm , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2014/01/07/uma-programmi-jaos-sorditi-valla-neli-paatsihti/
23. jaanuar 2013 | Sildid: lipp , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
1. jaanuaril 1928. aastagal. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
9. jaanuaril, edespidine sõltus riigiherrist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/dets.htm
1616. ja 1623. a. vaihõl panti sinnäq timä mälehtüses monument, kon tedä om kujotõt kirotaman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1900 ja eluao kodopaigan elänü. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/aug/kolm.htm
1820 ja 1821 ilmu Oldekopi tõlgit´ “Liiwlandi marahwa seädus”. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
37) ja kõnõq Helme kerikoh, 1870 (Hurt 1989b: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
1 jalg om 12 tolli (0,3048 miitrit ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jalg_(m%C3%B5%C3%B5t)
5284390 jane.vabarna [at] mail.ee www.verska.ee XV Seto Kuningriigi aoplaan 2. põimukuud kell 12. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=88&id=2552&op=lugu
1865 ja 1866 oll' Hurda Jakob sääl timä poigõ kodooppajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
(12), ja pesämuna Oliver (6). http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/elu.htm
1851 ja 1910 vaihäl kasvi ungarlaisi protsent Budapestin 35,6 päält 85,9 pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
1585 ja 1592 vaihõl alost' tä Londonin umma edokat näütelejä ja kiränigukarjääri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
325/ joht süü üi kiäki ni võtt jäll, vali tuo süögi pinele ette, ni võtt jäll keskmätse sõsarõ lavvaräti vällä, ni oll jäll kõikõ pääl, süöki ni juoki ni viina, ni miä iöle vaija oll ni türmilise jäll sei ni jõi ni peräh pani kõik kõvestõ laulma ni tuo kuninga tütärjäll kulld ni saat jäll neitsu kaema, et miä noil türmilisil ni hüä miel um, et nimä nii laulva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
18. joulukuu 2010, kell 16:26 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
14. joulukuul kell 17 näütäs presidendiprovva Ilvesse Evelin (46) Võro instituudih umma vahtsõt raamatut «LEIB. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
1887 joulukuun oll' üliopilasmäss, Lenini Vladimir oll' sääl osalinõ ja selle tulliq täl Kaasani ülikoolin pahandusõq nink tä oll' sunnit säält ärq minemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
26. joulukuu päiv – Aegna saarõ man toimunun merelahingun langõsi Inglüse laivastigu kätte vangi Vinne miiniristelejä "Spartak". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
24. joulukuu päiv - Eesti väeq jätiq Tapa maahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
21. joulukuu päiv - Eesti väeq jätiq Tarto maahha inne ku sinnäq joudsõq vereväq väeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
8. joulukuu päiv - Eesti vägi jätt' Võro maahha. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. joulukuu päiv – Hermi Johannes ülendedi kaptõnleitnändis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
27. joulukuu päiv – Keri tulõtorni man toimunun merelahingun langõsi Inglüse laivastigu kätte vangi Vinne miiniristlejä "Avtroil". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
23. joulukuu päiv – Lõuna-Eestist lahku perämäne S'aksa väeosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
24. joulukuu päiv – Opõratiivstaabi ülembäs sai polkovnik Jaan Soots . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
30. joulukuu päiv – Partsi Karl määräti Eesti soomusrongõ üldjuhis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
9. joulukuu päiv - Põh'a-Eestist lahku Talliina kaolt perämäne S'aksa väeosa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
12. joulukuu päiv – Talliina ala joud' Briti laivastik admirali Sinclairi Alexanderi juhatusõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
31. joulukuu päiv - Talliina joudvaq edimädseq Soomõ vabatahtliguq major Ekströmi juht'misõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
17. joulukuu päiv - Talliinan toimu kommunistõ mässokatsõq, miä suruti maaha kooliopilaisist kaitsõliitlaisi puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
5. joulukuu päiv – Tarton naati jälq pääle rahokõnõluisiga Nõvvokogodõ Vinnemaaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
31. joulukuu päiv - Verrev Armee oll' vallutanuq ja okupiirnüq pia kats kolmanddatjako Eesti territooriumist ja ähvärd' vallutadaq Talliina, Paidõt, Põltsamaad, Viljandit ja Pärnot. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Koorastõ ja Kanepi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
15. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Kunda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
16. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Rakvere . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
5. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Vahtsõliina ja Räpinä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
18. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Valga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
7. joulukuu päiv - Verrev Armee vallut' Vasknarva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
6. joulukuu päiv – Vinne väeq alostiq pääletungi Talliina suunal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
29. joulukuu päiv – kindralmajor Tõnisson sai Viro väerõnna juhatajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. joulukuu päiv – luudi Eesti sõaväe opõratiivstaap . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
23. joulukuu päiv – luudi Eesti väki ülembjuhataja kotus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
30. joulukuu päiv – lõppi verevide perämäne katsõq vallutadaq Narvat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
15. joulukuu päiv – naas' pääle Rägavere lahing . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
31. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga perämäne, 365. päiv ( liigaastagal 366. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/31._joulukuu_p%C3%A4iv
10. joulukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 344. päiv ( liigaastagal 345. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._joulukuu_p%C3%A4iv
11. joulukuu päiv – soomusrong nr. 2 , minkan oll' 6 vagonit ja vetur, sõit' Partsi Karli juht'misõl Rakvere suunan sõaliini pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1. joulukuu pääväl kolisi Jakob perekunnaga Otõmpääle elämä ja 3. joulukuu pääväl õnnist' Võro- ja Tartomaa praavusk Hasselblatti Carl Eduard tedä Otõmpää kogodusõ opõtajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
6. joulukuu pääväl kõnõli uurja tuust Rõugõ kihlkunnan Ala-Kiidil. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
14. joulukuu pääväl 1784 sai Mozartist vabamüürläne, tä võeti luusi "Zur Wohltätigkeit" . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
15. joulukuu pääväl 1936 sõit’ Orwell umbõs 25-liikmõlidsõ inglüse rühmäga üten Katalooniahe ja ast’ 30. joulukuu pääväl Barcelonahn POUM-i (Ütine Marksistlik Tüülispartei) antifassistlikuhe miilitsähe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Orwelli_George
1842-1845 juhtõ Peterburi Tiidüisi Akadeemiä uur'misreisi Põh'a- ja Hummogu-Tsiberihe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
1825-1827 juhtõ ümbreilmareisi briki "Krotki" pääl, et val'mistadaq ette Kamtšatka muutmist Vinne koloonias. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
1. jutt. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
12 juttu kõrda kats, tuu olõki-i nii veidü, ku Pulk plaadi saatõsõnah kirotas. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
12. juuli 2014 | Sildid: etendus , teater , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
14. juuli 2012 | Sildid: kursus , laul , Setomaa , väelaul , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
17. juuli 2012 | Sildid: laat , Seto kuningriik , Setomaa , teemapäev , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
7. juuli 2013 | Sildid: nägemispuue , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
23. juuli 2011 | Sildid: sann , suitsusaun , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/sann/
23. juuli 2011 | Sildid: teater , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
-27. juuli) küläliisile suidsusanna päävä, ku köeti muuseumi sanna, sai sannan kävvü, kohalikku süüki ja koduõlut maitsa. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/64-hiiumaa-muuseumin-saa-teeda-hiiumaa-suidsusannakombist
14. juulil 2016 Verska vallah Velnä küläh tulõ käsitüüpäiv. http://www.setomaa.ee/
6. juuli õdaku Verskan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
2. juuni 2014 | Sildid: haani keel , keelepesa , lapsed , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
28. juuni 2012 | Sildid: rahvatants , tants , Vana-Võromaa , võro kiil , Võru folkloorifestival , võru keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2012/06/28/voro-folgipido-kuts-tandsmist-opma/
7. juuni 2011 | Sildid: sann , saun , suitsusaun , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/06/07/sannan-suidsutodulo-lihalo-noutas-muugilupa/
3. juunil om Paistun egäaastene Mulke Seltsi kultuuripäe. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
4. juunil peetäss Mõisa-külän suvistepühä. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
1. juunil saap Abja kultuurimajan raamatut kaia ja endele kah osta. http://sakala.postimees.ee/2172685/print/seletemine-mulgi-asja-aetass-egan-kulan
9.-12.juunini ommaq Taarka Tarõ Köögikõsõh LIHTSA SÖÖGI PÄÄVÄQ! http://taarkatare.com/ss/2014/06/
«18.–20. juuni paiku saa üles võtta, nigu iks,» märgot’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
1945 jäije K. Ahvenal jalg haigõs ja tä oll` ravil laatsaretin, edesi syaväevangilaagrin Taanin Holsteinin. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
1694 jäi näide läbisaaminõ jahhembas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
379/ jäi viel säksa väits puu ala maaha, ni tuo ütel et anna aigu, ma lää võta uma väitse viel ärr, mis ma õigõ tuost sinnä jätä, ni läts väist võtma a nuo velekese oli nikavva puust maaha tulnu ni võti timäkese kini ni lõikse täl keele otsa ärr, et inäb hüäste kõnõlda saa as ni sõs jäll lasi vallalõ ni tuo läts ka sõs tõisil takah minemä ni täntperrä, et hõe, tulkõ tagasi, nuosama pagõhõja ummagi siih, kiä meile kurja tei, võtkõ nimä kini, a nuokõsõ näi, et sääne nöil takah tull, kiä oll jäle verine kõik, ni heitü tuo pääle põhatuheärr, a tuo takah tulija küll iks tahtsõ tõisilõ ka üldä, et paeku ui huupi, jääge saisma, a saa as timä muud üldä, ku läll, läll, a tõsõkõsõ pani tuo pääle viel kurembahe kaksõma, et nägä tulõ nu verine surm jo takah, ni pagõsi nimä hirmsa kõvastõ, nigu sitta heidi õnnõ, ni pagõsi pääle ilma pitteh tõsõkõsõ iks ieh, a tuo veritse suuga iks lõigas takah, ni joosotoli nima, nikavva, ku lõppigi mõtsa kõik viimäne ärr, a nuo vele lätsi kodo ni naksi jäll kõik üteh elämä ni eläse täämbätse pääväni vaest viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
371/ jäll märke, et miä nu saa tüös ette võtta, ni tei nu vele täll keelekabla ni tuo turak jäll läts mõtsa ni pand nuo keele maaha, ni tõsõ hummogu läts timä noid kieli kaema, ni oll esä tedõr keelih, sõs timä võtttedre keelist vällä ni naas tõist pessma, ni pess, pess pääle, perakõrra lask vallalõ mõtsa ni ütel, et seo um mi papa kikass, kiä kuri sinno ai mu kieli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«10. jõulukuu hummogu löüdsemi soejäle ja naksimi piirdmä,» selet’ miis luu är. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
19. jüRI EHK üRI PÄIV (23. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
36. jüRIPÄIV (SüGüSEnE) (26. nOV�). http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
510/ kah, sis tetti kõigi poolõ tuod muodu, ni sai’ iks nurmõ ärr’ külvätüs, hot`t` mõni terägi tükü maa pääle, et iks ozani tühäs jää äs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
# 08:15 07.09.2015 kanalilt Umapido 02.09.2015 Edimädse loengupäävä loengit saa nüüd Internetist kaia! http://blogs.station.ee/channel/24768
# 09:09 15.09.2015 kanalilt Umapido 07.09.2015 Esitä umakandi inemiisile tähtsä puu Euruupa aasta puu kandidaadis! http://blogs.station.ee/channel/24768
# 09:21 14.10.2015 kanalilt Umapido 15.09.2015 Kalle Eller Uma Pido edimädsel loengupääväl keväjä: http://blogs.station.ee/channel/24768
# 09:14 15.03.2016 kanalilt Umapido 08.03.2016 Meeskoor “Mehed mõtsast” Uma Pidole! http://blogs.station.ee/channel/24768
# 10:35 17.10.2015 kanalilt Umapido 14.10.2015 Nakkas kuurõ kirjapandminõ IV Umalõ Pidolõ! http://blogs.station.ee/channel/24768
# 08:30 02.11.2015 kanalilt Umapido 17.10.2015 Põlvas tutvustati IV Uma Pido laule Puulpäävä, 10. oktoobril näüdäti Põlva Kultuurikeskusõn IV Uma Pido noodivihku ja laulti ette mitmit Umalõ Pidolõ tulõvit laulõ. http://blogs.station.ee/channel/24768
# 10:49 17.11.2015 kanalilt Umapido 06.11.2015 Uma Pido kutsub naisi nurmõst ja miihi mõtsast peole laulma! http://blogs.station.ee/channel/24768
# 18:38 28.04.2015 kanalilt Umapido 25.04.2015 Uma Pido laulõ kontsõrt Moostõn Riidi, 24. aprillil oll Moostõn rahvamuusikatöötluisi festivali alostusõs kontsõrt 240 lauljaga 10 koorist, kiä laulsõva hulga publiku silmi all 12 võrokeelist laulu. http://blogs.station.ee/channel/24768
# 09:37 02.09.2015 kanalilt Umapido 28.04.2015 Uma Pido loengupäiv Põlvan Täämbä päälelõunal oll’ Põlvan Uma Pido loengupäiv, kohe tull rahvast nii Vana Võromaa Põlva ku Võro maakunna jao päält. http://blogs.station.ee/channel/24768
# 06:01 14.04.2016 kanalilt Umapido 06.04.2016 Uma Pido loengusarja neläs päiv 12. aprillil Põlvan. http://blogs.station.ee/channel/24768
# 08:37 01.02.2016 kanalilt Umapido 29.01.2016 Umal Pidol tulõ keväjä laat – teedüs mikandi käsitüüliisile ja söögitegejile Seo aastaga 28. mail tulõ Põlvan IV võrokeeline laulu- ja rahvapido Uma Pido. http://blogs.station.ee/channel/24768
# 11:13 12.01.2016 kanalilt Umapido 21.12.2015 Võro-Seto tähtraamat on ilmunud Simunapääväs (28. okt) sai jälki valmis järgmädse aasta Võro-Seto tähtraamat. http://blogs.station.ee/channel/24768
1908–1960 kand' riik nimme Belgiä Kongo , 1971–1997 Sair (Zaire). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kongo_Demokraatlik_Vabariik
254/ kargajat, ma vett esi karga, ni karas kah, ni puttu us timä kohegi külge ni sai ka susi jäll terves, a tuo tõrvaskand paistõti väega üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
40 karpi maasigamuusi iks kõrraga är ei süü. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
378/ katsi hõim ka läts näid kõiki takah ajama, et kae mändse nimä kurä umma tennü, seo um näil kõigil nõo ütte peet olnu, ka sedä õnnõ ei või näile nu jättä ni nuo ka lätsi näil jälgi perrä takah ni sai ka sinnä kuusõ ala, koh nuo vele üöd oli, ni jäi sinnä üösesni naksi sääl hinele süöki kietmä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
244/ ka tuo soldani kinni ni tapp ärr, ni ragi viel tükä ni pand nu tükugi hobõsõ hanna otsa ni vidi mad piteh . http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
226/ kavva, ku tuo ka ärr pagõsi ni jäi jäll hopõn ni ratta ni nöoriist kõik tälle ni timä vei hummogu jäll kõgõ kodo ni näütägi is muilõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
138/ kavvõh, ku tahat sinnä perrä minnä, sõs võta üts suur härg, tapa ärr, ni lasõ soolku vällä, esi tükü sisse ni olgu sull väits ütteh, ni sõs ma anna sullo ütte tsirgu taalõ istu sälgä, tuo külh vie su sinnä, a sa õnnõ olõ hoolõh timä söötmisega, kui iks taadõ kaehas, sõs olgu sull lihatükk valmis tälle suuhu visata, a vett tää muido ärr väsüs ni maaha pillus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
434/ kaödamalda, ni päse es tuo kaupmies kohegi, pidi timä uma siidi kuorma toolõ turakulõ ärr andma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
12.07. kell 13 omma kõik inneskidse sovhoositüütäjä oodõdu kokkotulõkilõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
5.02. kell 10 saa raamatut nätä Võro keskraamadukogon. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
393/ kerikohe papi lugõma ni kella lüömä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1840 - kerkoopõtaja Schwartzi Johann Georg asot' Põlvan Eesti edimädse karskusseldsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/9._radokuu_p%C3%A4iv
246/ kese tuli kõik katlast vällä ni lindsi ärr taivahe, ni pässigi ärr vana halva käest. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1990. kesken oll' selge, et võro keelele ja kultuurilõ om vajja selget riiklikku tukõ ni saa-i inämb jäiäq õnnõ ütiskundliidsi tegemiisi mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_Instituut
1558-83 kestnüt Liivi sõta, miä häöt' Vanal-Liivimaal seenidseq riigikeseq (ordoriigi nink piiskopkunnaq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
1789 keväjä Leipzigi, Dresdenihe ja Berliini ja 1790 Frankfurti, Mannheimi ja muialõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
413/ kield teda väega, et mingu ui, a timä üttigi es jätä minemäldä, ni läts ristteije pääle, ni sääl valvahut õnnõ, ni sõs tull tuo kuninga poig vällä, ni timä kõnõli taalõ, määne hädä rahval nu um, poha suur, et miä nu saa, a tuo ütel, et olõ õi hätä viel, küll ma tulõ siijä, ku vaijaum, sõs sa istu õnnõ mulõ sälgä ni sõs mi näüdä võõralõ väele. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
15 killo mustikit üte pääväga. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
1781-1782 kirot' tä oopõri "Die Entführung aus dem Serail" , midä edimäst kõrda mängiti 16. hainakuu pääväl 1782 ja miä võeti kistumalda häste vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
487/ kiä Talvsipühis jõudsõ vazka küzä, vaest mändses pio aas kah ni lavvakerikohe minnä piirakut tetä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
25.02.2016 8. klass Võimalik oll saia 65 punkti. http://wi.ee/?view=article&catid=3%3Aartikkel&id=124%3Akotussonime-ja-kotussonimmi-korraldus&tmpl=component&print=1&layout=default&page
11. klassi arvõstusõn sai kõgõ inämb punktõ – 66 punkti 69 võimaligust – Anett Hollas, kiä opis Võro Kreutzwaldi gümnaasiumin. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
1950 - 7-klassilidsõ kooli baasil alost' tüüd Põlva Keskkuul, prõllanõ Põlva Ütisgümnaasium . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
«4.–6. klassini oldas himuga tüü man,» om Tiiu tähele pandnu. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
9. klassin ma opassi vast kuu aigu artiklite „a” ja „the” vahet. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
1.-3. klassin om kokko 13 last. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
7. klassin tulõva muu as’a ja huvi vähäkene kaos. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
12. klassi opilasõ Haljasõ Anneli «Arstiabist Missoh Misso jaoskunna-haigõmaja perrä». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
11. klassist saiva’ kutsõ 20 ja 8. klassist 25 nuurt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
23 km pikä sõidu iist tulõ seltskonnal massa 40-90 marka, aigu või tuu pääle kuluta kasvai terve päävä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
353/ kodo, ma lää külä tarõ mano, sõs peräh võit sa minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
369/ kodo, ni tuo tõsõ vele jäll küsse, et kas sai nu süvva tüö iest, a timä ütel, et es saa, muudgu pessä õnnõ sai jäll ni sõs küsse tõsõ, et miä sa sõs jäll tei, ni timä ütel, et a zialõ vali vett pääle, ku kõrbati, ni sõs jäll naksi tõsõ toist hagõma, et tohoh turak tuhkapuskja, sa iks mõista ai midägi, sa võtnu ni ülnü näile, et õnnista Jummal ja jakka Jummal, Talvsipühis lavva pääle panda, ni timä jäll ütel, et odot külh ma hummõl tie nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«36 koolilõ anti rahha ja Haani kuul sai kah,» ütel’ Grossmanni Triinu. http://www.kylauudis.ee/2013/05/13/robotipalanik-haani-koolin/
–10...–20 kraati, a üüse mynõl puul ülegiq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/index.htm
26 krahvkunda jääseq Iiri Vabariigi alaq ja 6 krahvkunda (kõik Ulsterin) ommaq Põh'a-Iirimaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
2000 krooni iist! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/uudis.htm
885-1298 kruuni kilu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurelu.htm
127/ ku kikkas kirähti õnnõ, sõs oli nimä kõik kaonu, nigu udsu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
328/ kuninga poig läts ka tõllaga minemä uma kodo poolõni saat vana halv tima naase ka minemä olosahea tuo kassikõõnõ oll jo inne tõlla perä ala ärr tüknü ni tie is sääl hellügi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
339/ kuninga tütrele kängä tetä, a ütski es usu votta a tuo känksepä pois ütel umalo meistrile, et vota sa ärr hinne pääle tetä, ni sos ütel tuo meistre ka kuninga pujalo, et ka ma saa neo kängä ärr tetä ilmä mootmalda, ni sos anti timä hoolos tetä ni anti käerahha ka jo monigi sada ruublit. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
480/ ku ol`l` ka häräl nigu toss välläminekil. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
183/ ku piimä pisu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
293/ ku tuo iest, ni sõs ütel timä, et aga nu tuot kotõ võrra rahha ka tuo iest, sõs vaest nu kalli raha iest anna kah ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1763-1822, ku tuu oll' Portugali koloonia, nink 1822-1960, ku Brasiilia oll' hindäperi riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rio_de_Janeiro
24. kuupääväs olli pulma plaanitu ja oll’ murõ, et viimäte ei saaki pulmi pitä: riigikõrd oll’ sassi lüüd ja siist es saa jo Võrolõgi sõita, tiiviir oll’ naid «skelette» täüs. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
30–35 kärutäüt sitta vällä vidädä, nädälivahetusõl pia kolm tunni, tuud oll’ vähä pall’u. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
1911 käve Riia kunstikoolin, 1913 ast` Peterburi Kunstõ Edendämise Seltsi kunstikuuli, mink lõpõt` 1916 maali, joonistamise ja kunstipedagoogika ala pääl. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
1783 käveq Wolfgang ja Constanze külän Wolfgangi perrel Salzburgin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
10.00 käügi’ savikotta, villakotta ja kunstnigõmajja. http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
25 kõgõ parõmbat nii 8. ku 11. klassi arvõstusõn kutsutas võro keele olümpiaadilõ, miä tulõ vahtsõ aasta radokuul Võrol. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
140/kõikõ kokko, miä õnnõ sai, vahtsit rõivit, ni hammit ni püksõ ni kaputit ni kindit, ni and peräkõrd hulga valgõt leibä kah ni viel paar tuopi viina. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
18 kõrda taso iist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
224 kõrvald' Farsi valitsõja Ardašir (valits' 224-239) aršakiidiq võimolt ja lõi Sassaniide dünastia (224-651). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
293/külh hulga rahha, ni ost hinele ütte tõist, a midä, kõik iks häädü jäll ni raha ka lõppi ärr, ni ku sai ajastak müöda, oll jäll sääne sama hädä käeh, ku innegi, ni ka tull jäll Lihavõtõh kätte, olõ õs jällki leeva raaso hinge all, ni oll jäll läts timä suurõ pahandusõga mõtsa ni sai tuo sama lätte mano, ni jõi säält ni esi puhas, et miä must nu saa ka ilma pääl, a sõs tull vanamies jäll mano ni küsse, et miä sa sõbrõkõnõ siih tiet? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
191/ külh ma sõs võta, ni jätt kivi sinnä samma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
152/ külh vaija hinele ärr osta, ku tiä meid enne pett, sõs pett. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
422/ küsse, et katla, kas kiä kai sisse, ni katla ütel ka vasta, et kai külh, ni sõs küsse, kas tuld tei suurõmbas, ni jäll ütel vasta, et tekk külh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
42 last lugõsi Sännä kultuurimõisan võiki võrokeelitsit luulõtuisi 25. mahlakuu pääväl lugõsi 42 last Sännä kultuurimõisan võiki võrokeelitsit luulõtuisi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
"12 last oll ` , põhilidselt latsõq neländäst, mynõq ka kolmandast klassist." http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
288/ lastõ perrä, ni sis opati tälle, et latsõ umma iks kotoh musta, ega noid sünnü ui muido tuvva, ku mõsõ nimä inne ärr, tie lämmi vesi, sis tuoga um hüä mõskõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
12.00 – laul ja mäng. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
36 lausõn, miä sõs tulõvaq, näütäs Eukleides, kuis om köüdet kaetava as'a suurus kavvusõga silmäst ja uur, kuis paistusõq tsilindreq ja koonussõq, ku näid kaiaq esisugumaidsi nukkõ alt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
486/ lavva pääle, ku kiisla, tuodsamma sei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
6. lehekuud peetü võrokõisi tsõõriklavva takan kõnõldi savvusannu prõllatsest saisust ja tuust, miä saa edespidi. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
19. lehekuul oll’ Harjumäel keväjäpido. http://www.kylauudis.ee/tag/kimalane/
7. lehekuul palli savvusann Sõmmõrpalo vallan Udsali külän. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
29. lehekuul 1884 võtt' naasõs Lloydi Constance'i, kiä oll' kaunis rikas, nii et nä saiq häste ellaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wilde%27i_Oscar
15. lehekuu päeväst 15. septembreni. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
1. lehekuu päiv - Eesti sai Õuruupa Liido liikmõs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/2004
25. lehekuu päiv - Eesti väeosaq murriq Irboska all sõaliinist läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
16. lehekuu päiv – Eesti väeq lätsiq Lõunarõnnal pääletungilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
26. lehekuu päiv – eestläseq vallutiq Lehekuupääletungi käügin Pihkva ja võtiq vangi terve Eesti kommunistligu polgu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
12. lehekuu päiv – naas' pääle eestläisi nink Vinne valgidõ Põh'aõdaguarmee pääletung Petrogradilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. lehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 130. päiv ( liigaastagal 131. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._lehekuu_p%C3%A4iv
24. lehekuu pääväl alost' Võro ja Petseri alt pääletung üle Irboska ja järgmädsel pääväl vallutõdiq Pihkva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
100 lehmä peremiis Kõivu Jaak pidi ka esi lepingu perrä hulga villä är müümä ja no tulõgi hindäle puudu. http://www.kylauudis.ee/2011/02/17/soodavili-labi/
1989 lei HS A/S Viruskundra, mink päätegevüsess oll´ samanimelidse vanaraamadupoodi pidämine. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
1950 lei kampa Rootsi Jaani mõtsaveljo salgagaq "Orion". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
1581 lei kuninganna Elizabeth I tä rüütlis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Drake%27i_Francis
1949 lepeq om kinnütet tävvelidselt vai osalidsõlt 194 riigi puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Genfi_leppeq
2001.-l es olõq tuudki. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/vee/mmargo.htm
14.30–18 loengu (Klaasi Urmas ja Tuliku Ülo «Võro kiil ja kultuur katõ maakunna arõndamisõ ja edendämise plaanõ seen», Kindma Maimu ja Zuppingu Anne-Mare «Valgjärve mõisa ja kooli aoluust», Saarõ Evar «Tükükene Otepää kihlkunda kesk Võromaad», Hirvlaane Milvi «Peeter Salak Valgjärve kultuuriluun» jt). http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=78&id=916&op=lugu
15 –19 loengu koolimajan, loengidõ aigu om ka latsioppus. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
9–13 loengu’ Mooste koolimajah: http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
27 luku om kokko kor`anu Meeta Reimann, kiä opas` aastil 1946-97 Vilustõ Põhikoolin eesti kiilt ja kirändüst nink juhend` kodoluu korjamist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/jaan.htm
1987 - luudi Eesti Muinsuskaitsõ Selts . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._joulukuu_p%C3%A4iv
1920 - luudi Jaanimõisa Rahvaraamadukogo Selts. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._mahlakuu_p%C3%A4iv
1925 - luudi Kanepi Vabatahtligu Tulõtõrjõ Seldsi puhkpilliorkestri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
1921 - luudi Kanepi Vabatahtligu Tulõtõrjõ Ütisüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
1920 - luudi Mooste riigimõisa . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._lehekuu_p%C3%A4iv
1929 - luudi Põlva Ütispank . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._rehekuu_p%C3%A4iv
1947 - luudi Räpinä mõtsamajand. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._rehekuu_p%C3%A4iv
1931 luudi mansi kiräkiil ladina tähistü , 1937 slaavi tähistü põh'a pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
1944 läts' Jaigi Juhan Eestist S'aksamaalõ , säält Prantsusmaa kaolt Ruutsi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1502 läts' jälq eskaadriga Indiahe, et alostaq araablaisiga võitlust ülevõimo peräst India suurõlmerel . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Gama_Vasco
1948 läts` Saksamaalt Austraalialõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
14.00 – lätt vällä buss Kaikalt võrolõ. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
1900 lätś Uljanov välämaale ja elli sääl Sveidsin , Inglüsmaal , Austria - Ungarin ja Prantsusmaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
466/ läz kõrras aas pästä, sis ol`l`viel kell kinni needitmüürü külge, a mies ragi nuo ka vallalõ, sis tilahut veidikese kellä, ni oll ka kaarna väläh ku lõhn vanno kurjo mant, köüt hinele kellä kaploga kaala, mehe jäll võt`t` kõhri pääle ni pan`d tulekit kodo poolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
148/ läät, sõs tõrva paja raud ärr, ni ku tsirk paja pääle lindas sõs jääs tõrva siise kinni ni sõs võta tsirk ni vie hinne kõrvalõ magama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1776 lõi tä ria klavõrikontserte, mink tipus oll' 1777 alostusõn kirotõt Klavõrikontsert nr. 9 Es-duurin, midä kriitiguq pidäväq läbimurdõtüüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1991 - lõppi Lahesõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/28._radokuu_p%C3%A4iv
1919 - lõppi Landesveeri sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._hainakuu_p%C3%A4iv
1920 – lõppi Vabahussõa sõategevüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1948 lõpõt' Tarto I Keskkooli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
1931 lõpõt` Tondil syakooli. http://wi.ee/voro/kiranigu/peeter-lindsaar/
1983 lõpõt´ tää Võro kaugoppõkeskkooli. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
1940 - lõpõtõdiq ärq Jaanimõisa Rahvaraamadukogo Seldsi tegevüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/12._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
233/ löüse kirä päält, et käsiltä kuninga naasel um poig olnu, ni timäkene ärrki märgas, et tuo timä mehe sõsar oll, ni võtt kakk tuo kirä purus ni tekk tõsõ kirä ni sinnä tekk pääle, et sääne poig um sündünü, ku tunnõ õi miä um, et umma hobõsõ huulõ, ni varsa kabja ni pini nõna ni lamba jala ni um nelä jalaga. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
12.15 – lüllemäe koolilatsi Jaan lattigu teemalinõ võrokeeline etteastminõ. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
16. mahlakuul palli savvusann Lasva vallan Saarõmaa külän, tuu läts’ palama ahost vällä linnanust tulõkibõnast. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
20. mahlakuul palli savvusann Põlva vallan Uibumõisa külän. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
4. mahlakuu päiv – Põdra Ernst määräti Eesti 3. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
25. mahlakuu päiv - Verrev Armee vallut' Ruhja . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. mahlakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 100. päiv ( liigaastagal 101. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._mahlakuu_p%C3%A4iv
9. mahlakuu pääväl 1927 abiellu Jaigi Juhan Kanarigu Wilhelminagaq Tartost , kiä oll' Kanarigu Jakobi ja Adamsi Marie-Helene tütär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
15. mahlakuu pääväl 1848 olliq Pestin ja Budan suurõq meeleavaldusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
18. mahlakuu pääväs 2006 sai võro vikipeediäh täüs 300 artiklit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
1. mahlakuu pääväst 1936 sai Otõmpää allõv liinas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
14. mai 2011 | Sildid: keel , keeletsõõr , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
8. mai 2014 | Sildid: koorimuusika , muusika , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2014/05/08/voromaa-kogo-vanomb-selts-145/
5. mai 2015 | Sildid: kursus , suursärk , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
31. mai 2011 | Sildid: laat , urbanipäev , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
24. mai 2011 | Sildid: ohutus , sann , tuleohutus , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
13. mai 2013 | Sildid: uma pido , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
31. mail 2008 leidis aset edimäne umakeeline laulu- ja rahvapido Võro liinan ja Kubija laululava pääl. http://www.hilaro.ee/tag/uma-pido/
31. mail 2008. oll edimäne umakeeline laulu- ja rahvapido Võro liinan ja Kubija laululava pääl. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=40&Itemid=38
31. mail 2008 olnu Uma Pido kotsilõ saa kaia', kullõlda' ja lukõ': http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=19&Itemid=25
31. mail 2008 olnu Umma Pito kõrraldi' ja tugõsi': http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=8&Itemid=9
27. mail 1952 võeti tüü man kinniq ja Võru vanglan määräti 25 aastat tüüparanduslaagriin ja jäeti viies aastas viil õigusist ilma. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
25.-30.maini pakk Taarka Tarõ Köögikõnõ õga päiv erä ruuga ja piirakit. http://taarkatare.com/ss/2014/05/
1990 matõti tä põrm ümbre Talliina Rahumäe kalmuaida. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1500 meetri joosu võitsõ Schehri Joosõp. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
33. miHKLipäiV (1. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
5", mia om õigustüldäq tuusama, mia "Viiekõistõ rüänurmõngi". http://www.suri.ee/il/2000/5/kaika.html
394/ mies, midäs sa murõhtät, miä sa ikõt, ni timä ütel, et milles ma nu ikõ õi, mullõ anti sääne tüö tetä, ku kiäkiilma pääl olõ õi kuulnu, et kuninga tütrel saada sääne poig, ku kuu um kukruh, päiv otsa ieh, muuu kihä kõik tähti täüs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
227/ mies tull hõbõhõtsõ hobõsõga ni vei keskmätse kuninga tütre ka ärr, ni kiäki tiijä ai, kost timä oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
39. miguLApäiV (TALVinõ) (6. dETS.) http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
1 miil om 1,6093 kilomiitrit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Miil_(m%C3%B5%C3%B5t)
324/ miliisille süvvä, ni sis ütles seo kuninga poig, et kas seo ka määne süök um, miä meile tuvvas, võeh, sedä veli süü üi kuninga tsiaki, miä imme perält mi naka sedä süöki süömä, ni läts ka vali tuo süögi ärrki tsialõ ette, a esi heit uma sõsarõ lavvaräti maaha, ni sõi timä nuo tõsõ türmilise ka kõik süömä, ni nu seise kah, ni sis sai kõigil hüä miel ni naksi laulma, ni lauli pääle nigu türm lahes käeh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
164/ minemä, ni ku poig sai, sõs ma ütli, et ütle kullakõnõ, saagu üts varõs viskama, tõnõ tsikko kaitsma, ni sai ka nii, ni ma tulli timäga tulõma ni sai siijä, ni miä timä üttel, tuo kõik sai, süöki ni juoki, ni peräkõrd sai so kah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
9 “mis lugu rahva mälestustest pidada” [määnest tolko om rahva mälehtüisist], 1871 (Hurt 1989 : http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
373/ mi tarõ pääl. ni säält ka sõs kõik puhtõ rahvas lätsi kaema, et mis lugu tuo um, a nuo targa vele lätsi ruttu ieh kodo jõõstõh jo, ni tapi sääl sika ärr ni vei tarõ pääle, a tuo papi võti tarõ päält ärr ni vei mõtsa, sinnä käke silla ala ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
142/ miä mas, ni kaupmies nõusõ kümme tuhat ruublit, ni keisri mas ka raha vällä ni saat säälsamah paarkümme soldaniperra ni lask kappi ärr tuvva. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1867 moodustõdi kolmõst Briti Põh'a-Ameeriga kolooniast konföderats'uun, midä naati kutsma Kanadas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
346/ muido, ku sa võta nilu minno ärr, ni esi mine mu naha sisse, sõs ooda sääl nikavva ku tulõ varõs tuod zagama, sõs sa vot nuo varõsõ puja kinni ni angu ui muidõ ärr, ku sullõ timä elävä vie tuo. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
101/ mu kesvä raaskõist ärr, a kas sa nu õugõ kulsi mu palvust, sa iks saadi halla, ni ma jäi tuostsamast veitüst ilma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
165/ mul üldä ni ma ütli kah, et saagu üts varõs viskama, tõnõ tsikko kaitsma ni sai nii, a mu võtt tima hinnega ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1947 murõts võlsspassi ja nakas tüüle Viländin sordiarõtuspunktin. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
337/ muudgu pist uma poisi pukki ni lask tuvva kotost viel rahha perrä, sõs sai tuo raha ärr tuodus ni masstus, sõs istus ka tuo vana perremies täkulõ sälga, n ni ütles, et kaeh nu olt jäll mul käeh, et sa oli külh kõgõ targõmb koolipois mul a kaeh, nu istu ma iks sul säläh, si sõs läts timä tuo täkuga ajama kõvastõ ni sõs sai väega kõva minek, ni ku läts kodo, oll tuo täkk hämm kõik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1786 mängiti Viinin edimäst kõrda "Figaro saajit", miä sääl häste vasta võeti, a viil parõmbihe võeti vasta ildampa samal aastagal Prahan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
18. märdikuu pääväl Valgan peetül kotussõnimepääväl oll’ üts moment, miä pandsõ minnu tsipa häbendämä esihindä ripakil tüü peräst. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
7.-11. märdikuu pääväl saa teos veebiviktoriin «Ütski tark ei sata’ taivast» ja vahtsõnõ võigõlus «Kullõ’, ma loe sullõ!». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
26. märdikuu päävä õdagu tull’ teedüs, et võrokõisi savvusannaperimüs om pantu UNESCO vaimsõ perändi esindüsnimekirja. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
21. märdsil. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/index.htm
14.-18. märdsil oodi’ Kirävüü naase’ kõiki näpotüühuvilisi seldsi tegemisi kaema. http://www.setomaa.ee/
8. märdsil peedäs Põlvan aokirändüspäiv, kon kynõldas nii Gustav Adolph Oldekopi aigsõst ku täämbädsest lehetegemisest. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
24. märdsil tulõ Põlvan suur` käsitüüpäiv "Lina - Kago-Eesti siid", kon saa nätäq, tundma oppi ja üten tetäq kümnit linaasju. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
20. märtekuu 2010, kell 10:37 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
1919 märtekuun ja joulukuun olliq Narva rindõl vihatsõq lahinguq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
16. märtekuu päiv – Aotinõ Valitsus kuts' üles moodustama Eesti Rahvaväe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
29. märtekuu päiv – Eesti Aotinõ Valitsus kuulut' vällä üldmoblisatsiooni, mink ala kuuluvaq kõik 1893 – 1896 sündünüq miheq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
19. märtekuu päiv – Eesti Aotinõ Valitsus võtt' valitsõmisõ ammõtlidsõlt üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. märtekuu päiv – Eesti Merejoudõ juhatajas sai tervüse peräst ärqlännüq Pitka Johani asõmõl mereväeleitnänt Hermi Johannes . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
29. märtekuu päiv – Eesti bolševikest kuun saisnuq Eestimaa Sõa-Revolutsioonikomitee kuulut' Narvan vällä Eesti Tüürahva Kommuuna . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
2. märtekuu päiv – Eesti väejuhatus otsust' mitte lupaq sõariistoga vinneläisi Eesti alalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
11. märtekuu päiv - Umakaitsõq likvideeriti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
22. märtekuu päiv – Verrev Armee pruum' edimäst kõrda ärq võtta Narvat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
– 30. märtekuu päiv – eestläseq peiväq ägedit kaitsõlahingit Ingerimaal ja toimu Krivasoo lahing . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. märtekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 314. päiv ( liigaastagal 315. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
27. märtekuu päiv – sai valmis Eesti soomusrong nr. 1 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. märtekuu päiv – soomusrong nr. 1 sõit' kaptõn Partsi juht'misõl Narva suunan sõaliini pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. märtekuu päiv – toimu Vabahussõa edimäne lahing Joala külä põldõ pääl ( Joala lahing ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. märtekuu päiv – toimu 586-miheline verevä laivastigu dessant Narva-Jõõsuuhtõ, minkast võtiq ossa ristelejä Oleg, miiniristelejä Metki ja kolm transpordilaiva. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. märtekuu päiv – vereväq väeq rünnässiq Narvat. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
3. märtekuu pääväl Austria kapituliirü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
– 24. märtekuu pääväl 2006 Türgün Antalyan [1] . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
4. märtekuu pääväl 1956 tulliq Nõvvokogo väeq 150 000 mehe ja 2500 tankiga kätte massma, noilõ inämb vasta es saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
27. märtekuu pääväst 2001 kooni 5. mahlakuu pääväni 2009 oll' tä Taani pääministri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rasmusseni_Anders_Fogh
22. märts 2012 | Sildid: emakeelepäev , keel , laul , uma pido , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
1.märtsil kl.14 peetäs seltsimajah maaselitsa. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
14. märtsil om kik uvilise kutsutu kultuurimajja, kos muusikat teeve Anu, Triinu ja Tõnis Taul. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
5. märts’ 1953 Setomaal. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
1868 määräti Jakob Saarõmaalõ Kurõssaarõ gümnaasiumi oppajas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
295/ mõtli, et odot, ku timä tuo koti lavva pääle tuo õnnõ, sõs mi võta käest ni tapa ärr, a tõsõkõnõ tõi ka uma nuija koti vällä, ni pand lavva pääle, ütel, et kott pano vällä, a ku sis karas jäll uma katstõistkümme miest valla ummi nuijõga ni naksi pessmä, pessi nikavva ku kõik pikäle jäi, pässi viel tõsõ poolõ eloga minemä, a sis nimä ütli süämetävvega, et kõgõ seo peräst, tuo tõnõ külämies kuts meid siijä, a nu saa as meile muud ku muija õnnõ, läke tapkõ timä tühi esi maaha, et timä vadilanõ meid narõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
236/ möö, a iks oll täll raha, varra viländ, ni oll muido kõik hüä, a olõ õs ütegi last, ni pand timä ütskõrd poodiussõ kinni ni käve poodi läve ieh ni murõht, et miä nu varast abi ku olõ oi perändäjät. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
34. nAHTSõPÄIV (vai sis -PüHÄ) (29. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
326/ naada kaitsma ni ku sai õdak kätte, võtt timä ka nu halva hobusõ käe perrä ni läts nõidaga öütsi, anuo hobõsõ oli halva uma latse, noid oll määne katstoistkümme tükki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1804 naanõ kuuli. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
1914 - naas' pääle Edimäne ilmasõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/28._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1918 - naas' pääle Eesti Vabahussõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/28._m%C3%A4rtekuu_p%C3%A4iv
1989 - naas' pääle I Kaika suvõülikuul Kaikal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/6._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
1950 - naas' pääle Korea sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/25._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
1919 - naas' pääle Landesveeri sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
2007 - naas' pääle XIX Kaika suvõülikuul Ruusal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
1975 - naas' tüüle Põlva kino Võit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._joulukuu_p%C3%A4iv
147/ naas aho päält ni laulma ni kielmä, ni jäll jätt minemätä, a tikõ tütär karas ni tsusas tõse kõrva kah timäl ärr ni läts kodo ni üttel imäle, et nu ma tsusksi tikõ viletsal tõsõ kõrva ka ärr, ni timä inab kuulõ õi ei näe, muudgu elo viel um õnnõ man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
354/ naaselõ rüppü, nu tuo naas imehtlemää, et kaegõ nu imeht, ku saija satas taivast, mia nu seo lugu um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
237/ naas perrä nõvvatõlõma, kost kiräviijä tuo kirä um saanu, et tiä naist kästi ärr palota. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1 nagõl om 32 luuti (0,41 kilogrammi ) vai 96 solotnikku vai 16 untsi (0,4536 kilogrammi ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nag%C3%B5l_(m%C3%B5%C3%B5t)
632 naksiq araablasõq Araabia puulsaarõlt Sassaniidõ riiki ründämä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
271/ nas, jovva as inäb ravida, kats pühend karbih, vei tütre kurõmara suohu, kats pühend karbih, latsil kattõ esä ärr, kats pühend karbih, naksi väega latsõ ikma, kats pühend karbih, iki läte, juosk uja kuninga liina ala, kuningas saat kasaku kaema, kats pühend karbih, ni kõnõli iks umma jutust edesi, kõikõ, miä timä imäga oll olnu, aga sõna takah iks ütel noid sõnno, et kats pühend karbih, tuoga nigi mutit umma juttu, et tuo kuninga naanejako saasi ii, a tuo iks naas jo arvama, miä kõnõldas, olõs timä jo ärr paenu, a päse es, minemä, tuo poig iks kõnõlõ mõõk käeh, istõ läve pääl, ai iks oma jutust edesi, et kuninga naasel oli sünnikätse, küsse sõsarõ käest, kedäs vanas inemises võõtta, tuo ütel, et o sõsarõkõnõ, uma tege pallo ülekohut, võõtas viel inämb, võta iks uma, ni võtt ka uma, a kaae miä uma tekk, võtt latsõkõsõ ärr, vei perälta lättehe, a asomõlõ pand elajä puja, kas timäl õigõ suur süäme valo olõ õs, ku näkk, miä tõnõ tekk, a midagi või es vasta tetä, kuningas iks pand sundusõ ala, et pütiga mere pääle laskõ, a ku sai siijä saarõ pääle, sai pütüst vällä, tulleva na mies vasta, küsse, et miä ti siih käüt ja miä teet, a nuo ütli, et miä nu tetä vana esäkene, olõ nu vaesõ armõtu, sis and tuo sändse nuija, miä tege, miä õnnõ tahat, sis lasi nuijal sändse liina tetä, ku kuningal oll, tõsõl üöl tekk klaasitsõ silla kuninga maja mano, sis ku tuod näti, naksi voori ütlemä, et milles seo sild um siijä tett, siist iks vaija minnä, lätsi, sai liina mano, sis karas nui vällä, kuts sisse kuningalõ kumarust pandma, nuo sis pani kumarusõ, timä ka kumard vasta, a ku kübärä piäst võtt, sis kõiktarõ valahtu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
28-ndal joudsõq Aluliina Eesti 1. ratsapolk, Taani kompanii ja üts suurtüküväe patarei, 29-ndäl 1. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1990.-ndide alostusõ muudatuisiga majandusõn läts' suurõmba jao ungarlaisi jaos elojärg kehvembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1930.-ndide lõpon naas' Iraan poliitilidsõlt ja majanduslidsõlt läbi käümä S'aksamaaga . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1930ndidõ keskel oll Võro vällämõtlõjal käsil vahtsõnõ vällälöüdüs, nimelt lambasoolikist viiolikiili tegemine. http://www.purilend.ee/node/5535
1930ndil aastil elli Võrosuu tsillokõsõn majan Võro kõgõ suurõmb vällämõtlõja, kinkal oll nigu veren kõik aig pruuvi ja kõpitsa. http://www.purilend.ee/node/5535
1960.-ndil ja 1970.-ndil aastagil lammutõdiq mitmõq kultuuri- ja aoluulidsõ väärtüsega huunõq, a sõski ommaq viil pall'oq vanaq huunõq alalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
1820-ndil oll' keisri sunnit riigipäävä kokko kutsma ja tuuga naas' pääle reformõ aig (1825–1848, ungari keelen: reformkor ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1860 -ndist aastist om pruumnuq Norra valitsus kveene ärq assimiliiriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
1960.-ndist 1980.-ndide lõponi kutsuti Ungarit satiirilidsõlt kõgõ õnnõligumbas barakis Hummogublokin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1970 -ndist om kveenel ja saamlaisil ammõtligult lubat pruukiq umma kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kveeni_kiil
345/ ni juosk ka tuo hopõn mano ni timä karas hobõsõ sälgä ni haard tuo Alona ka üteh ni sõs kihot ärrki umalõ maalõ. a sääl naas tuo Alona ütlemä, et ma muido siijä ei jää, ku minke toogä mu vatsõnja släbka ka ärr tuost kerikust, koh ma inne olli, ni midägi muud, ku jälle mehele sõna kätte, et olgu õnnõ perrä mint, ni timä läts ka, ni jäll lask hopõn hinne väega ärr ahitä ni sõs nakas timä sääl keriku ieh suurt mängu lüömä, ni sõs joosi rahvas kõik viimäne vällä tedä kaema, a tuo mies jäll oll hinne sandi rõivihõ pandnu, ni sõs läts tuo sant, võtt kerikost tuo Alona kübärä ärr ni tull umma tied vällä, a sääl iks kõik hobõ tuod hobõst kinni a kiäki es saa kätte, a tuoo sant tull õnnõ ni vett tuo hobõsõ kinni, ni kükäs ka sälgä ni tõi ärr tuo kübärä umalõ maalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
193/ ni jäll üttel noorõmb, et sõsarõkõsõ, võtkõ minno ka ütteh, ankõ mullõ nuo rõiva sälgä, mia teil eelä oli, a nuo ütli õnnõ, et sa trään võit kotoh ka olla, ni lätsi ärrki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
414/ni karas timä jäll tuolõ sälgä,ni sõs muudgu kihot võõralõ sõalõ vasta, ni ku läbi lijna läts, oli kõgõl rahval käe vaelihe, ni palsi Jumalat, et aga nu vaest mi jäll ärr päse, ni timä läts ka uma hobõsõga võõralõ sõalõ pääle, ni sääl pess, rõhk nimä viimätse purulõ, miä esi, tuo esi, miä hopõn, tuo hopõn, ni jätä äs inäbät üle, ku kats soldanni. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
245/ ni kedagi lasku ui sisse, kiä tiä iäle um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
397/ ni kuningal oll väega suur pahandus, ni lubas tohtre kõik maaha tappa, ku tütärt terves ei tee, ni tuo baaba poig käve ka lijna piteh ni ku kuuld tuod hätä, ütel et nägä nu tuo määne asi um terves tetä, ma küll teesi terves, ni viidi ka timä tuo pääle kunninga mano, et kaeh, seo mies lubasi su tütärt terves tetä, ni kuningal ka hüä miel, ütel et mul um tütär säitse ajastaiga haigõ, ni tedä jovva ai kiäki ärr arsti, a sa nakka mu tütärtarstma, ku arsti ei jovva, sõs muidõ tohtrega üteh pää maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
336/ ni lõi jälle hinne vasta maad, sai täll jäll uma poig, ni sõs ütles tälle, et mi tulõ hummõl sullõ partsi näol ette, sõs ma jäll lüö handa su poolõ, sõs tunnõt sa minnotuost ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
327/ ninga poig pand jäll näile päiitse päähä ni veiinimä kodo, ni sõs läts jäll egaüts imäle kaibusilõ, et kullä maamakõnõ, nägä um nu hädä, mändse ka ti nu võti hinele vahis, tuo meid nu veli vii tiukas, et otsani surm um jokäeh, laskõ timä paremb ärr vallalõ, ni ankõ tälle timä naane kätte. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
208/ ni näkk, ku kükekene jäll oll kesvõh, ni karas rutto mano ni tsusas suitsõkese ,päähä ni istõ kükele sälgä ni üttel, et mine nu iks hüä kükekene kodo poolõ, a midä, kükekene lää äs üttigi kodo poolõ, läts iks mõtsa ni oll tsura säläh, nikavva ku läts katõharolitsõ kõo vaihõlõ, ni sinnä jäi tsura kinni, a küke iks läts umma tiet alt ärr ni jätt timä katsiratsakilla kõu vaihõlõ... http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
119/ ni oll viel ilosamb, ni ku naksi inemise ristiga suud andma, niihke papp hinne naasele lähikuhe, ni naas timäle kõrva kõnõlama, et kas ma ka või mõnikord so poolõ tulla ni su mano saija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
348/ ni pand lavva pääle, niku sõs tull imä ni sõsarõ kodo ni sei säält ni mõtli iks poisi liha ollõv a tiijäki is, et uma sõsar oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
323/ ni pääle tuo iske sõsar timä nõglas saina, ni pand kambrõhe ni sääl magasi timä tuo üö ärr ni tõsõl hummokul tull jäll kuninga neitsu sõsarõ mano ni ütel, et kullavaeli mi ega päiv su velje näi, a täämbä õnnõ näe es. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
196/ ni sinnä oll pääle kirotot, et ku ütte tied läät, sõs saa ai midägi, a kui tõist tied läät, sõs saa hoppõn hukka, a ku kolmadat tied läät, sõs saa esi hukka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
144/ ni sõs anti tälle kinda ka kätte, ni jäll paugahti külm ni tütrek iks üttel, et Jumalakõnõ, peesütä nu minno vaest lastni anti tälle rätt ka päähä panda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
115/ ni tsura ärki tundsõ, et tuo olõ õs määnegi õigo lats, ni timä haard tõsõ hällüst vällä ni pand läve paku pääle, ni võtt kirvõ ni pand paari paugahust ni lei latsõ lõhki, a saa as tinäst muudku puu lahaspoolõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
120/ ni viidüt aakõsõ ärr, ni kuuldu jälle koputamist, sõs karas timä üles, ni üttel detsokolõ, et mies tulõ kodo, mine nu sa ka kambrõho ni naka jauhma, sõs saa ai sust kiä arvu. ni tuo läts ka ni Mattor tull tarrõ ni naas kõnõlama, et ma olli kütmäh, a imeh tied, miä püssõl viga oll, ku löüas tõnõ vana tükk vällä, a odot ma kae teda kottoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
412/ no, kost tuo hobõsõs saanu kuninga poig peri oll, ni koh timä esä oll, ni sõs ütel timä kuninga pujalõ, et sa mine nu mu esä lijna, ni lüö sääl saadavahis, a minno lasõ mõtsa vallalõ, ma lää ärr ilma, a ku sul minno kuna vaija um, sõs sa tulõ siijä ristteije pääle ni siih valvahuta õnnõ, sõs ma olõ sul man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
13. november 2013 | Sildid: auto , muuseum , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
8. november 2012 | Sildid: ettelugõminõ , latsiraamadukogo , võro instituut , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/3/
27. november 2013 | Sildid: ilm , talv , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2013/11/27/tulo-maane-talv-tulo-kulh-mi-taa-ule-elami/
17. november 2010 | Sildid: jutuvõistlus , kirjandus , kool , luule , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
4. november 2014 | Sildid: kirjandus , luule , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
17. november 2011 | Sildid: konkurss , tunnustus , Vana-Võromaa , võistlus , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
4. november 2011 | Sildid: maaelu , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/11/04/ku-sul-omma-haa-malestuse-tahat-kodopaika-tagasi/
20. november 2010 | Sildid: rahvatarkus , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
6. november 2011 | Sildid: tähtraamat , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
9. novvembril tulõ vähämbile, 2.-7. klassi opilaisilõ Võro latsiraamadukogon ettelugõmispäiv «Kullõ’, ma loe sullõ!». http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/3/
398/ nuor naane käe peräh, a ku baaba tuod kuuld, võttpaalka kätte ni lei kutsikõ jalost maaha, et mis sa vana hott tsortsi, ni jäi tuo rakakõnõ maaha uijatama, a tull ka baaba poig kodo suurõ kellä mürinäga, oll uma nuor naane üteh ni hulk hüvvä varra kah, ni ku imä tuod näkk sai täl väega hüä miel, et rakakõnõ oll õigust ülnü, ni võtt timä tuo rakakõsõ, pand timä villavakka, hoit ni süöt tõist sääl, ni sai aigupitte raka jala ka jäll aigupiteh terves, a tuo baaba poig naas uma naasega ni tuo suurõ hüäga ilosahe elämä ni um jutusgi otsah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
279/ nu pääle ta kivi sullõ kõgõ tävvega, miä kivi seeh um. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
423/ nu saa, kõik hüä, vara um ärr vied, ni tuo soldanütel toolõ kaupmehele, et mis sa ikõt, a tuo kaupmiesütel, et mul kisuti puot ärr, ni sõs ütles jäll tuo soldan, et ka mis sa lupat mullõ massa, sõs ma otsi takah, ni tuo kaupmies ütel, et ka ma lupa seost kaubast poolõ ärr, miä um ärr vied. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
340/ nu um jo vaija roivid ärr viijä, a teid et olo kotoh, olo oi viel noklagi roivilo sisse tsusat., sos tuli nimä kortsist vällä, ni pili viel tuod rahha vällä uulitsä pääle, miä oll juomisest üle jäänü ni ütli esi, et kiä vaeso pümme umma, nuo näke sedä rahha, a kiä silmiliseumma, nuo ärr näkkü, sos karrsi nuo vaeso tuo raha ko huulitso päält hinele, ni sai näile pallo rahha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
241/ nu umma pattu tennü? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
392/ nu võit sa ärr süvvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
298/ nu õnnõ minemä, nu sul inäb päsemist ei olõ, a mies ütel, et ooda nu ummõhtõ nikavva ku ma süö ni jäi vanakuri uotma, sis naas mies kõnõlama, et ma näüdä sullõ ütte asja, ku sa ei jovva õigust ärr üldä, sõs olt sa must ilma, ni vana kuri ütel õnnõ, et oijah, milles ei, ma tiijä kõgõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
20 nÄüdEH jAKOB HuRdA 1886. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
8-nädälidselt mõist lasits joba murdaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
60% näist pruuk umavaihõl kõnõldõn vinne kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
13. oktoober 2014 | Sildid: jutuvõistlus , kirjandus , Uma Leht , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
18. oktoober 2013 | Sildid: kama , kool , lasped , Pokumaa , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
13. oktoober 2014 | Sildid: kirjandus , raamat , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
3. oktoober 2014 | Sildid: konkurss , laulupidu , lavastaja , uma pido , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
30. oktoober 2014 | Sildid: kunstinäitus , Vana-Võromaa , Vana-Võromaa kultuurikoda | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
22. oktoober 2011 | Sildid: laat , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
25. oktoober 2014 | Sildid: laat , Vana-Võromaa , võro kiil , Võro-Seto tähtraamat | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
25. oktoober 2012 | Sildid: laat , tähtraamat , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
24. oktoober 2012 | Sildid: laulupidu , uma pido , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
3. oktoober 2012 | Sildid: lipp , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
13. oktoober 2014 | Sildid: lõõts , raamat , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
21. oktoober 2011 | Sildid: muuseum , talurahvamuuseum , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/2011/10/21/tsia-teiva-talorahvamuusoumin-pattust/
24. oktoober 2012 | Sildid: oma söök , söök , uma süük , ümarlaud , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
13. oktoober 2014 | Sildid: söök , Uma Mekk , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/sook/
4. oktoober 2011 | Sildid: uma pido , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
– 10. oktoobrini Seto söögi nätäl. http://www.setomaa.ee/docs/file/Seto%20nadali%20%20kuulutus.pdf
172/ oli kolmekõrralitsõ vahi mano pantu, et kuigi kätte saa as. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
488/ oli lihha täüs, nigu ahi a ette nimä pal`l`o saa as, oli iks nurmõ pääl vaihõl jalotälõmah õnnõ, a sis pidi uma tabuna pois man saisma nuijaga, muido tihe es muu rahva hobõsõ säält müödä minnä, noid tahtsõ nimä ärr kakku. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
- 1666) oll' Belgiä / hollandi kunstnik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Halsi_Frans
1887-1888 oll' "Eesti Postimehe" umanik ja toimõndaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1943-1953 oll' Huang Xianfan Guangxi ülikooli aoluuprohvesri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
1935 - 1936 oll' Jaik Eesti Raamaduaasta pääsekretär, 1936-1940 Haridusministri nõunik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1954 - 1956 oll' Katowice nimes Stalinogród. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katowice
1827–1830 oll' Lõunõ-Eestin suur halltõvõepideemiä ja ohvridõ arv küündü 5%-ni kõiki kuulnuidõ arvost (mud'o oll' tuu 0,3-0,4%). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Malaaria
1845-1865 oll' Peterburi Tiidüisi Akadeemiä adjunkt, eräkõrralinõ ni lõpos kõrralinõ akadeemik eläjätiidüse alal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
1961-1991 oll' TA Füüsiga Instituudin tiidrü, vanõmbtiidrü ja juht'va tiidü kotusõ pääl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
1994 oll' Tarto ülikooli vapo kunstõ prohvõsri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
1913 – 1951 oll' Tiibet umaette riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tiibet
1886-1891 oll' Veske Mihkli asotõt aokirä "Oma Maa" vastutav välläandja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1941 oll' Võrumaa Teataja toimõndaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1887 oll' aokirä "Linda" vastutav toimõndaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1437 oll' poolõaastaganõ feodaalõ ja kerko vastanõ talorahvasõda Transilvaanian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1949-1976 oll' riigijuhis Mao Zedong . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hiina_Rahvavabariik
1954-1982 oll' tä Guangxi normaalülikooli aoluuprohvesri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
1938-1940 oll' tä Guangxi ülikooli oppõjoud. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
1918–1922 oll' tä Poola riigipää ( Naczelnik Państwa ), 1926–1935 Poola diktaatri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pi%C5%82sudski_J%C3%B3zef
1870 oll' tä üts neläst Eesti Üliopilaisi Seldsi luujast, 1875. aastagast oll' seldsi juht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1943 oll` Kolk Võromaal Kuldrin algkooliopõtaja, a sis pidi säält pagõma algul Tartudõ, sis Talliina saksa mobilisatsiooni iist. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
1939-1941 olliq nuuq maaq Ukraina NSV osa. 1941. a. hainakuust 1944. a. hainakuuni okupiirsõq Lvivi s'akslasõq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
171/ oll, ku ilmah olõ kii, ni keisri kuts tõist laulatama, a timä üttel, lää äi ma inne, ku toogõ vana juudalise käest mullõ sääne rätt, miä sillas saa, ku vie pääle laotat, ni toogõ sääne uhmõr ni pekel, et ku ütle õnnõ: uhmär hõotõ, pekel pessä, sõs saat tõistõ ilma vierde. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
490/ ol`l` piim valõt, sääl sõidi loozikuga pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1944 oll` tegevväen ja taganõsi Tartust Saarõmaa kaudu Danzigilõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
1978-80 oll´ LK Põltsamaa kutsõkooli juhataja Väike-Kamarin, 1979 Nõo keskooli laborant´, 1981 etnograafijamuuseumi teedür. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
1939-40 oll´ Lattik Eesti Vabariigi saadik Leedun. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
1909-1944 oll´ Lattik Viljandi maakogudusõ pastor, 1909-1912 ka säälse progümnaasiumi juhataja. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-lattik/
1781-1820 oll´ Põlva pastor. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
39, 40, 41; olõ-iq selge, kas Mozarti eloaol noid mängiti) nink perämäne kolmõst da Pontega kirotõt oopõrist "Cosi fan tutte" , midä edimäst kõrda mängiti 1790. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1962 olõ sündünü. http://www.temuki.ee/arhiiv/2005/11/lugu9.pdf
377/ olõ õs kelgi naisi üteh, ni sõs ütli, et mis seo lugu um, a vett kutsmine um tuod piteh olnu, ni sõs tõrõldi tuod turakut, et miä sa nii olt kutsnu, sa piat nu minemä ümbre kutsma, et naase ka tulõma, ni sõs timä läts ni jäll kuts nii, et naase tulkõ ristkätsile, a latsi toogu ui üteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
2015 om Padasoomäe talon suidsusanna-oppus latsiaidu keelepesäde oppajaile. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=5
95 om Põiska , kah Hummugu-Võrumaal levinü talunimi, mille tähendüst olõssi huvitav teedäq, ku kiäki uuri viisissi. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
1898), om Sarun tunnõt miis´. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
94 om Truuga talu. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
1999-2005 om lava pääle tuud mitu võrokeelist tükkü. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_tiatri
2% ommaq mittemuslimiq, muuhulgan zoroastristiq , juudiq , krõstlasõq , bahaiiq , mandealasõq, hinduistiq , jeziidiq ja jarsaniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1938) om ummi värsse perrä tõtõ lõunaeestläne, ütlese targaq raamaduq, et tää om sünd&#x00f... https://www.geni.com/surnames/runnel
1992-1996 opaś tä Võro Muusikakoolin viiulit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/sis.htm
2008/2009 opiaastagas oll' Coimbra ülikuul üle lännüq Bologna protsessi korgharidusmudõlilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
335/ oppada, a kuis ma umma poiga viel piäsi nägemä kuigi, ni sõs timä ütles, et jah, sa saat nägemä, a tulõ seda tied piteh, kost ma sullõ näüdä, kus sa sõs kaematult, sõs ma näüdä tedä sullõ tuvikõsõ näol, ku tõist kõrd tult, sõs ma näüdä tedä sullõ partsi näol, ni sõs ütles, et ajastaja peräst sa tulõ seda tied piteh, ni näüdäska timä tuo tie ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
11 oppajat. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2elu.htm
1948-1953 oppõ Tarto ülikooli matõmaatiga-luudustiidüskunnan füüsikat . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
1868-1872 oppõ Tarto ülikoolin keeletiidüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1872-1880 oppõ Tarto ülikoolin usutiidüst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1859-1863 oppõ Tartu ülikoolin usuteadust ni 1865 sai teoloogiakandidaadi kraadi. http://wi.ee/voro/kiranigu/jakob-hurt/
1936-1944 oppõ Valga koolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
1926-1935 oppõ tä Pekingi Ülikoolin ja 1935-1937 Tokio Ülikoolin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Huang_Xianfan
1929-1932 opsõ Jäneda Põllutüükeskkoolin. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
1893-96 opsõ Vahtra Koiola valla Vanakülä koolin, 1896-99 Räpinä kihlkunnakoolin. http://wi.ee/voro/kiranigu/jaan-vahtra/
1929-35 opsõ tä Räpinä algkoolin, 1935-39 Räpinä aianduskeskkoolin ni 1942-43 Tartu Õpetajate seminarin. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
59-6; ostja (a) küsüs ja hobõnõ (b) kost. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
(52 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium), Ott Karu (51 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium), Greete Palgi (51 p, Vahtsõliina gümnaasium), Diana Hinn (51 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium), Veronica Palm (50 p, Vahtsõliina gümnaasium) ja Jakko Viilo (50 p, Võro Kreutzwaldi gümnaasium). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
1965 – palang häot' suurõ jao Tarto Ülikooli päähuunõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
235/ pallõma, et ku ma viel hüvvä ello saa, sõs lasõ Jumal seol tungläl häitsemä minnä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
462/ pand väega pallõma, et kul`l`a külämies, söögu ui mu lazzd ärr, jäta nimä alalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1910 - panti nukakivi Põlva seldsimajalõ, prõllatsõlõ Põlva Keskraamadukogo huunõlõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/30._lehekuu_p%C3%A4iv
491/ pan`t` seoga kõgõ lijna hukka, ku sinno ärr’ saa ai arstitus. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1952 peeti Helsingi olümpiamängoq ja 1975 Euruupa turvalisus- ja ütentüükonvõrendsi (ETÜK) tippkokkosaaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
1910 - peeti Põlva seldsimaja vallalõtegemise pido. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._joulukuu_p%C3%A4iv
133/ peeti nõvvo, miä tettä, ni ütli, et vaija püttüga mere pääle laskä, a naas naane väega halusahe vasta pallõma, ni oll muul rahval tedä hallõ, ni lasti vallalõ ni köüdeti lats kah tälle rätiga ümbre kaala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1703-1711 peet vabahussõan Habsburgõ vasta toet' liin ungarlaisi juhti Rákóczi Ferencit saiq ungarlasõq lõpos sõski lüvväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
1989-2010 peetüisi suvõülikuulõ väikut kokkovõtõt saa lukõ' tast: http://www.voroselts.ee/tegemiseq
189/peremies pahosi väega ärr, ni üttel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1840 perisi Wrangelli Ferdinand naasõ kaudo Roela mõisa , kon elli 1850. aastakil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
467/ perrä, kellõst ol`l`iks nöil väega kah`o. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
322/ perämäne tütär kah, ni kiä puth õnnõ kõgõ edimält vasta tuolõ läts ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1820 pidi Oldekop Põlvast ärq minemä, selle et peräst naasõ kuulmist elli tä kokko kerigumõisa majapidäjä, uma latsi hooldaja Dorothea Jürgensigaq. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
13. piimäkuu 2010, kell 20:32 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
10. piimäkuul (10.06) tulõ Piusa ürgoru puhkemajan Väiko-Härmä külän suurõmb arotus võro keele ja seto keele kõrraldamisõ asjust. http://www.sahinad.ee/kultuur/item/2295-10-juunil-piusal-v%C3%B5ro-ja-seto-keele-p%C3%A4ev?tmpl=component&print=1
5. piimäkuu päiv – Eesti Tüürahva Kommuuna kuulut' Nõvvokogodõ Vinnemaal uma tegevüse lõpõtõdus, Eestimaa Verrev Armee saadõtas lakja nink lülitedäs Vinne Verevä Armee kuunsaisu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
5. piimäkuu päiv – Eesti soomusrongi ja Landesveeri väki kokkopõrkõga Amata jõõ silla man naas' pääle Landesveeri sõda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
22. piimäkuu päiv – Eesti väeq alostiq vastapääletungi Landesveerile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
23. piimäkuu päiv – Eesti väeq võidiq Võnnu lahingu , midä tähistedäs ku Võidupühhä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
6. piimäkuu päiv – Landeswehr vallut' Võnnu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
– 20. piimäkuu päiv - Lemsalu ja Roopa lahing . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
30. piimäkuu päiv – eestläseq jousõq Riia ala. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. piimäkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 161. päiv ( liigaastagal 162. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
10. piimäkuu päiv – sõlmiti vaheraho Landesveeriga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
19. piimäkuu päiv – vaheraho Landesveeriga lõppi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
22. piimäkuu pääväl 1941 läts' S'aksamaa Nõvvokogo Liidolõ kallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
18. piimäkuu pääväl 1949 ollõv August Võro julgõolõkihe viid ja ilmselt pääle "tüütlemist" agendis värvät var'onime Jaan all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Sabbe_August
4. piimäkuu pääväl 1920 sõlmit Trianoni raholepüngiga panti paika Ungari vahtsõq piiriq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
4. piimäkuu pääväl 1884 õnnistõdiq Otõmpää kerikla saalin sisse edimäne Eesti lipp . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
1831 - piknõ pand' Kanepi kerko palama, puuosaq üten katussõgaq palliq ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/23._lehekuu_p%C3%A4iv
2010), pilte oodõtas vabariigi aastapääväni. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
419/ pitteh käümä ni otsma, a es lövvä midägi, vett tuo tütär oll uma külälise ärr hüäste käknü ravvatsõ mõhe ala, ni vana halv küll käve mõhest müöda a üttigi es kae ala, ni peräkõrra jätt otsmise maaha ni heidäs magama ni sõs läts jäll tuo tütär, nõst mõhe kaasõ üles ni ütel, et ka nu õnnõ läke mi ärr pakku, ku timä nu üles tulõ, sõs hüvvä luku olõõi, ni mul tulõ ka vana valu, paremb ma ka lää pakõ ärr, ni sõs lätsi nimä ka minemä, ni tiepääl naas tuo sõsar mõtlõma, et kohe mi lää, ni ütel, et anna aigu, mu velele um naist vaija, odot ma vie su umalõ velele naases, kas tult õnnõ, nu tuo ütel, et mis mul sõs viga minna, ni lätsi nimä sõs vele kodo, ni ütel sõsar velele, et kas seost saa sullõ naana, ni tuo veli võtt ka tuo naase hüäs, a sõsarõ pääle iks pahasi väega ärr, et tuo timä käest ärr pagõsi, ni pand timä tuo sõsarõ jäll umma tettühe tarrõ kinni, a tuo velenaane kütt viel sanna, ni kuts sõsart ka sanna, ni laul et sann um kütet küündelistviha havvut vierdelist, a es lää kiäki ni ku läts tarõ mano, es olõ kedägi inäb tarõh, muudgu mar`a tsäuga õnnõ kasvii tarõ pääl ni sõs heitü timä ka väega ärr ni naas pelgämä ni sai timä ka ma`ra träugas.. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
351/ pliine, ni puistas nuo tie pääle maaha ni sõs läts timä uja vierde, sääl oli täl mõrra sisse pantu, ni oll haug mõrda jäänü, sõs võtt timä tuo havvõ mõrrast vällä, ni läts mõtsa, sääl oli täl jänese keele kah, ni sääl oll jänes kieli jäänü, sõs võtt timä tuo jäänese keelist a pand havvõ kiele asõmõlõ, ni sõs läts vei jäll tuo jänese uja vierde mõrda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
396/ poig iks säläh, ni juosk iks mõtsa piteh, nikavva ku sai üte katõharaga kõo mano, säält juosk kükekene läbi, a tuo paaba poig jäi sinna harra maihõlõ hargulõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1883-1912 poiglatsi eräkooli ( Hugo Treffneri gümnaasiumi ) juhataja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
3. polk juusk' poolõnistõ lakja, lätsiq kodo ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1) prihhodski prazdnik - kerigupraasnik, kogondusõ pühä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
27pt;">Aitümma viituujalõ ja viha haudjalõ, aitümma sanna kütjälõ, sausüüjalõ’ aitümma puulahkjalõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/saunasonadest?format=feed&type=atom
6pt; text-align: justify;"><strong>Kell 11 alostas Mooska talon tervüsetarkuisi opipäiv</strong>. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/?format=feed&type=atom
6pt; text-align: justify;"><strong>Kell 11 nakkas ehitüsmeistri Jallai Aivar oppama Ööbiksaare talon palkhuunõ ehitüst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/?format=feed&type=atom
194/ puttu jalg läve piida külge ni jäi sinnä käng kinni, ni kuninga poig võtt kängä ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
10 000 puuga uibuaia pidäjä: http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
1. puutriprogrammigaq läbi tüütedüist võrokeelitsist tekstest; 2. varahampa vällä annõtuist väikeisist synastoist; 3. õkva kynõlõjidõ käest; 4. seo synaraamadu tegijide ja tõisi võrokõisist synaluujidõ pääst. http://www.folklore.ee/Synaraamat/edesyna.html
10px; float: left;" title="Sannalõ vahtsõ laastukatussõ panõk. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/ehitusest?format=feed&type=atom
10px; float: right;" title="Külälise uurva pererahva sanna. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad?format=feed&type=atom
10px; float: right;" title="Näütüs om välän Moostõ Veskitiatrin, 2013. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/?format=feed&type=atom
10px; float: right;" title="Tenosõna omma kirja pant ja rippuse sanna saina pääl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/parimus/saunasonadest?format=feed&type=atom
10 päivä ildampa, 18. joulukuu pääväl jäteti Valga maaha, taganõdi Talliina poolõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
198/ pääle ajama, et es nu kuigi iks tsirk ka mullõ ärr saaks, a hobõst ka tahtu ui anda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
395/ pääle ni kuningas ka tuo jutu pääle kuts targa vele hinne mano ni ütel, et ka olgu õnnõ tuo tüö tett, miä olt lubanu, a nuokõsõ küll poonati vasta, et mi ei mõista tetä, ni mi ei olõ kõnõlnu ka tuod, a kuningas naas nöid tõrõlama, et ka tie olt targa vele, a saa ai tuod samma ärr teüs, a ka miä ull veli kõgõ ärr tekk, ni ütel näile, et ku õnnõ ei tie, sõs pää maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
416/ pääle ni sõs läts kuningas kõgõ sõaväega ni suurtõ pillega ja parapantsikidega tälle perrä ni kuts tedä suurõ iloga praasniku pääle, a timä es lää, inne ku läts ristteije pääle ni sääl valvahut õnnõ, sõs tull jäll tuo hopõn vällä, a sõs sai tuost hobõsõst kuninga poig, ni sõs tundsõ tuo esä ka uma puja ärr, ni sai täl väega hüä miel et tälle poig ka jäll kätte sai, ni sõs sai tälle tuo väü ka hüäs, ni võtt timä tuo ka hinne manoelämä, ni tuo kuninga tütär ka sai jäll armsas, et timä mies oll kõgõlõ lijnalõ hüvvä tennü, avitanu ku jo suur hädä käeh oll, a muido ütli tälle, et ka sa läät säändsele saadavahilõ, a nu sai timä mies viel kõigist auusamp. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
50 pääle võtma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/tyu.htm
40 pääväniq om timä prii, või kävvüq, koh taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
– 50 pääväpalka ehk 2600 krooni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/suk2/2kerg.htm
10-päävätselt saasõ nättäväs piir karvkattõ tummõ ülemädse poolõ ja helle alomadsõ poolõ vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
4 päävä vannudsõlt om näil valgõ aloskarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
6. põimukuul olõs umakandimiis ja kunaginõ Roosa mõtskunna ülemb Denksi Vello saanu 75aastadsõs. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
23. põimukuul tetäs Kikka sünnüaastapäävä puhul Valgjärvel uhkõ lõõdsapido. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
5. põimukuu päiv 1772. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
23. põimukuu päiv – Partsi Karl määräti Eesti soomusrongõ diviisi ülembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
26. põimukuu päiv - Verrev Armee ja Eesti kütüprigaat vallutiq Petseri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. põimukuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 222. päiv ( liigaastagal 223. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
10.-12. põimukuu pääväl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
8.-10. põimukuu pääväl Urvastõn. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/uudis.htm
24. põimukuu pääväl 1888 läts' tütär Mathilde mihele Novgorodi kogodusõ värskile opõtajalõ Mohrfeldti Aleksanderile. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
18. põimukuu pääväl 1833 võtte naasõs Saedleri Marie Elisabethi (1805-1888), hähäq olliq Viru-Nigulan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
24. põimukuu päävä 2006 saisoga um võro vikipeediäh jo paarkümmend artiklit päält 400, tuud teno Valdissõlõ , kiä um tennüq vahtsit kirotuisi põhilidsõlt inemiisi ja umavalitsuisi kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
1. põimukuu pääväst 2009 om tä NATO pääsekretär. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rasmusseni_Anders_Fogh
7. raamat tegeles puhtalt elementaarsõ arvoteooriaga : jagonõmisõ, lihtside arvõ, Eukleidese algoritmi, kõgõ suurõmba ütidse jagaja ja kõgõ vähämbä ütidse kõrdsõga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
3. raamat tegeles tsõõrjuuni ja näide umahuisiga: kolmnukaq tsõõri sisen, pututajaq, Thalese teorem . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
5. raamatun om juttu suuruisi proports'oonõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
1. raamatun ommaq Eukleidese 10 aks'uumi (noist viit kuts tä postulaadõs ja viit aks'oomõs) ja mõnõq geomeetriä põhiteoremiq: teorem tuu kotsilõ, et paarkolmnuka alosnukaq ommaq ütesuurõq (lausõq 5), Pythagorasõ teorem (lausõq 47), lausõq kolmnuka pindala, sisenukkõ summa ja võrdsusõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
12. raamatun uuritas koonussõ, pürämiidi ja tsilindre ruumalla ja näüdätäs näptpses, et koonussõ ruumala om üts kolmandik vastava tsilindre ruumalast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
2. raamatut kutsutas mõnikõrd "geomeetrilidsõ algõbra raamatus". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
4. radokuu 2011, kell 13:39 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
1. radokuu päiv - Eesti väeq vabastiq Valga ja Võro . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
21. radokuu päiv - Eesti väeq vallutiq Alluliina . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
4. radokuu päiv - Eesti väeq vallutiq Petseri . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1. radokuu päiv – Larka Andres sai sõaminstri abis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
24. radokuu päiv – Sootsi Jaan sai ülembjuhataja staabiülembäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
16. radokuu päiv - Verrev Armee alost' Volmari suunalt vastapääletungi ja vallut' Heinaste . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
22. radokuu päiv – Verrev Armee alost' vahtsõt pääletungi Eesti vallutamisõs, piätäden tuu jaos kõik tõõsõq ründeopõrats'ooniq Õdagurõnnal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
19. radokuu päiv - Verrev Armee vallut' Irboska . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 41. päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._radokuu_p%C3%A4iv
29. radokuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä liigaastaga 60. päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/29._radokuu_p%C3%A4iv
2. radokuu päiv – sõlmiti Tarto raho . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
13. radokuu pääväl 1945 and' pääliin Budapest tingimüisi säädmäldä alla. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
2. radokuu pääväl 1920 sõlmiti Tarton raholeping . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
1922 – registreeriti Eesti Kiränikke Liit, mink juhis valiti Tuglasõ Friedebert . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/13._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
3. rehekuu 2010, kell 15:33 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
24. rehekuu päiv 1795. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
29. rehekuu päiv – Põh'aõdaguarmee ütsüseq saiq Petrogradi all lüvväq ja naksiq taganõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. rehekuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 283. päiv ( liigaastagal 284. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._rehekuu_p%C3%A4iv
– 22. rehekuu pääväl 2010 Mehhikon Guadalajaran [2] [3] . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rahvid%C3%B5vaih%C3%B5lin%C3%B5_Telekommunikatsiooni_Liit
6. rehekuu pääväl anti tälle Adamsoni Henriku murdõluulõpreemiä, võidu tõi luulõtuisi pundikõnõ päälkiräga «Märgotuisi elost ja inemiisist». http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
7. rehekuu pääväl 1906 kuts' šahh kokko konsultatiivparlamendi ja kinnüt' 30. joulukuu pääväl 1906 Iraani edimädse põhisäädüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
23. rehekuu pääväl kuulut' president Szűrösi Mátyás Ungari vabariigis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
24. rehekuu pääväl lei Ungari ja 28. rehekuu pääväl Tšekoslovakkia Austria-Ungari keisririigist lahko. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
238/rehest vällä ni läts astma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
31. rihekuu pääväl 1898 kuuli Jakobi imä Mari(e). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
500 ruublit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
250 000 s'akslast saadõti Potsdami Protokolli artikli XIII S'aksamaalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
291/ saa as täl muud ku läts taiva Essä mano kaibusilõ, et miä nu saa seo pääle, a tuo Essä ütel tälle, et kah, kas ma ütlees sullõ, et massa ai sändse mehe avitamine, näetnu esi kah, määne hüä aitümä sullõ sai timä käest ni vett sääne saa mullõ kah, a anna aigu, ega timä viel umma ikä ärr olõ õi elänü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1962 sai teenistüst Rootsi põllumajandusministeeriumin. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
1810 – sai valmis Tarto Tähetorn . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
1980 sai valmis vahtsõnõ Põlva haigla hoonõq (projektiirnüq Väärtnõu Ell). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5lva
1794 sai võimolõ Kadžaarõ dünastia, pääliinas sai Teheran ja luudi kuulõ süstem. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1274 sai Östra Arosõst piirkunna keskus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
23.00 – (samal aol) Filmiõdak. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
10220045366016, selgütüs: suvõülikooli süümine ja kimmähe ka süüjide nimeq). http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
24. september 2014 | Sildid: haridus , kool , riigigümnaasium , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/vorol-luvvas-ummamuudu-gumnaasiummi/
24. september 2014 | Sildid: koorilaul , muusika , Vana-Võromaa , vein , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
23. september 2012 | Sildid: loomad , maaleu , põllumajandus , Vana-Võromaa , võro kiil | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
14. september 2010 | Sildid: uma pido , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
24. septembril tulõ II Uma Pido DVD kaejatsipido Räpinäl! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=44&Itemid=65
195/ silõ hulga kuld ani hõbõhõt, a timä noorik jagi kullatsit ubinit ni iilinge kivve, ni vaesil oll hüä miel ni ni palsi näide iest Jumalat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
174/ sinnä, ni kisk olõ lakka ni näkk sääl köstre, ni pappi, ni takkah võõras tsura naasega kuoh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
269/ sis läts tuo vanamies jäll umma tied, a tuo poig koput õnnõ keppi vasta maad, ütel, et olgu sääne liin tett siijä, nigu kuninga liinum, sis oll ka üte üöga liin valmis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
200st kitsõst om perrä nii 70, paras olnu 130. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
20 stseeni proloogi ja epiloogiga". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
252/ sulasõs lää, ni jätt timä toolõ ka andis, ni vei kodo ni ütel, et nu um ju viländ sulasist, vett jovva ai inäb ravita. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
240/ sääl oll üts suur kala risti jä pääl, ni oll pää üte perve päl ni hand tõsõ perve pääl, a keskpaik oll vie seeh, ni tuo naas küsümä, et kohes sa tsura läät, nu tuo ütel uma minegi ärr ni sõs ütel kala, et ku läät, sõs küsü mu süü perrä kah, milles minno siijä vaivusi um pant. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
344/ säänestolõ õi kohki muijal ilma pääl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1944 - sõatulõn häösi Põlva keskosa: koolimaja, apteek, pastoraat, majandusütisüse maja ja mito puuuti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/16._p%C3%B5imukuu_p%C3%A4iv
14.45 sõit vällä liinibuss Haani–Võro–Tarto–Talliin. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
1919 - sõlmiti Versailles' rahulepüng . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/28._piim%C3%A4kuu_p%C3%A4iv
(7 söögikõrra) iist 200 kruuni. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
6. süküskuu 2010, kell 01:55 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
3. süküskuu päiv - Irboska veretüü . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
– 18. süküskuu päiv - Pihkvan peeti esialgsõq Eesti-Vinne rahokõnõlusõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
21. süküskuu päiv – Pitka Johan ülendedi kontradmiralis . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
28. süküskuu päiv – naas' pääle Põh'aõdaguarmee sügüsene pääletung Petrogradilõ, midä toetiq Eesti väeq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. süküskuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 253. päiv ( liigaastagal 254. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._s%C3%BCk%C3%BCskuu_p%C3%A4iv
23. süküskuu pääväl 1944 jõudsõ Ericu pere Hiiumaalõ Heltermaa sadamalõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
20. süküskuu pääväl 1876 kõrrald' Tarto Eesti Põllumiihi Selts kerkomõisan edimädse Eesti põllumajandusvällänäütüse. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ot%C3%B5mp%C3%A4%C3%A4
28. süküskuu pääväst 1871 9. süküskuu pääväni 1872 oll' tä seldsi president. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
- 2) süle pikkunõ rõngas sünnüs; nüüd pandva' 2 poissi kumbgi rõnga hindäle kaala, jalgubvahelt läbi, laskva käpile maha ja nakkasõ üts tõõsõst kaugõmbalõ vidämä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
1809-1919 sündü Dorothea Jürgensile säidse vallaslast. http://wi.ee/voro/kiranigu/gustav-adolph-oldekop/
1930 sündü edimäne lats' Peep, kiä 3-aastagadsõlt sarlakilõ kuuli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
132/ süüdläne, a veli usu us, muudku üttel, sinno olõsi vaija otsani ärr tappa, a ma viel jätta ssinno ello, a käe rao ma sull maaha, minka sa mu latsõ tappi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
30 , tagasi Võrro saa vast poolõ neläs 12. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
1989 - tagasitett Orava Vabahussõa mälehtüssammas tetti vahtsõst vallalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._hainakuu_p%C3%A4iv
151/ takah ni tapkõ timä tikkõ ärr! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
2010/2011 talvõl läts’ kardokas Vinnemaal häste kaubas – suvõl olli ollu ikaldusõ. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
1747 tapõti Nadir ärq ja valitsõjas sai Karim-khaan Zandi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
19.00 tegemise’ Veskitiatri man: http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
1823 tekk' Tallinnan kodo-oppaja katsmisõ, tüüt' kodo-oppajan Tallinnan ja Peterburin 1823-1826. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kreutzwaldi_Friedrich_Reinhold
1865 tekk' Tarto ülikoolin kodooppaja eksämi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1827 tekk' tuli jälq liinasüämen kurja ja neli aastakka ildampa tapp' koolõra 200 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
1934 - tetti vallalõ Orava Vabahussõa mälehtüssammas . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/15._hainakuu_p%C3%A4iv
1980 - tetti vallalõ Põlva haigla (toonadsõ nimega Põlva Rajooni Keskhaigla). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/23._joulukuu_p%C3%A4iv
1955 - tetti vallalõ Põlva latsiraamadukogo (põrõhõlla Põlva Keskraamadukogo latsiosakund). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/1._mahlakuu_p%C3%A4iv
1913 - tetti vallalõ Räpinä Seltsimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/26._joulukuu_p%C3%A4iv
1913 - tetti vallalõ Räpinä postkontor. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/5._lehekuu_p%C3%A4iv
19.00 – tiatri. talliina võro seldsi tükk „Kommunistligu partei manifest”. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
1836–1849 tiine Peterburi laivastikun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
2. timä naane: http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
2000 - toim) siin Ameerigamaal kätte. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/nov/no4.htm
1988 – toimu Lockerbie katastruuf . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
1919 - toimu Vabahussõa Paju lahing . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/31._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
1925 - toimu edimäne suur ristikäük Petseri kluustrõst Verska Jüri kerkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/25._hainakuu_p%C3%A4iv
1 toll om 10 liini (2,54 sentimiitrit ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Toll
413 tonni inämb ku 1999. aasta samal aol. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept7.htm
230/ toolõ silmile ni ütel, et kaeh miä su hüä sõsar tekk, nu kägist viel täku ka ärr, a mies ütel, et ma nu jovva sedä ka viel kannahta, vett ma jäll tõsõ hobõsõ osta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
(40) trehväs Võrumaalõ inämb ku kõrra aastan: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
290/ tsagi õdaguni, ni sõs puistyas torbast leevä pala vällä, koras uma rruublitükü kõik sisse ni sai torba täüs, sis timä püörd nu sälgä ni vei kodo, sääl sis ost mieshinele jo hobõsõ ni lehmä ni naas jo umma ello parandama, naas tälle jo kõrd kätte saama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1.tsiht: http://www.eki.ee/nimeselts/es_poeet.htm
1918 tulist' Sotsialiste-Revolutsionääre Partei liigõq Kaplani Fanny Leninit kolm kõrda ja et tä es lääq haigõmajja, oll' tä peränotsan ärq hälvät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lenini_Vladimir
1499 tull' tagasi Portugalli. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Da_Gama_Vasco
1596 tulliq türkläseq viil suurõmba väega ja pääle lühkest piiramist võtiq kandsi ärq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
296/ tull pääe tuo kate pääga ni ütel, et kulla mies, keela umma purru, a timäkene viel puistas kolmanda ka vällä, sõs tull kolmõ pääga sinnä ni ütel, et asi lätt hukka, mis sa last umma purru, a mies lask jäll neläda, sõs tull nelä pääga halv kieldma, ütel, et meil inäb oolõi koh ellõ, ku sa uma puru vällä puistat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
10.24 tulõ Tarto jaamast Oravile rong, miä jõud Oravile 11.48. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
338/ tunnõ tuod hätä ärr läbi, asõs tull tuo vamna säks ka sinnä, kiä tuo takah ajaja oll olnu, ni tuo ütel kuningalo, et ma külh tie timä terves, ku mullo tuo massu lupat, miä ma küsü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
25. tunn’ üüpääväst) om pühendet perrele. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
433/ turak ammut näile putro päähä ni pani nuo latsõ kõik ikma undama, a timäkene esi muudgu läts pakku ni sõs näkk tie veereh, ku mõisa rehe palli, ni sääl rahvas man kistuti, a timäkene võtt ütõ tulõ tungla ni jäll läüdas otsast palama a sääl sai vaesõkõnõ tuo rahva käest pessä ni tull tõnõ ikkõh kodo, a sääl ütli nuo vele, et sõkõ she, nis sa nii tei’ sa võtnu iks visanu ka pangiga vett pääle. jne. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
390/ turak muudgu tapp tuo ka ärr ni vei kodo, a sõs naksi jo vele tõist kõgõ suuga hagõma, et tohohull sa tapat nu jo kõik inemise ärr, miä näet, nimiä näil nu tetä, muudgu vaija naada vanalõ imälepuhtit pidämä, ni sõs tei ka puhto, ni kutsi hõimu kokko ni ütli, et ta vett meil vana imä um ärr koolnu, ni sõs tuli rahvas kokko ni matõti timä ärr, a sääl nakas tuo turak puhtõ rahvalõ ka kõnõlama, et ah tii mõtlõt, et vana imä esi kuoli, a ma taga tapi timä, midä surma timä mu kieli otsõ, ni pääle tuo viel naas seletämä, et ma tapi vett papi kah, a rahvas es taha tuod usku, a timäkene ka muudgu võtt rahva perrä, ni lätsi nimä pappi otsma, ni kai ka, kohe oll papp ärr tapõt, ni sõs läts jo helü kõigi poolõ lakka ni nuo vele ütli, et ega nu hüvvä luku ei tulõ meil kah, et mi ka iks panda süüdlases, et milles ti tälle turakulõ perrä kae es, et ega nu parembat saa ai, ku läke ärr pakku, a läke nii ku turak näe ei, muido timä sõkõ ka iks tulõ meile hädäs ütteh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
(1823-1902) tyynäolidsõlt sys Jahviga Henu. http://web.zone.ee/genealoogia/saar.html
1837-1839 tävvend' hinnäst Berliini , Erlangeni , Viini ja Wroclawi ülikoolõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
185/ täüs saava. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
465/ tõisi ka üteh, ni sis naas` kõigi poolõ mehitsid kokko tulõma, nigu süleme muodu vaiju tõisi sinnä, kõigil uma vaharaas jalah, sis naksi’ mõnõ kerikut üles tegemä, tõsõ iks vei’ viel vahha mano, pani iks pääle õnnõ, õdagus sai jo saina valmis, sis naksi ‘ osa torni tegemä, osa jäll tei’, miä seeh vaija ol`l`, osa käve iks vaha perrä, hummogus ol`l` kerik valmis, pääva nõsangu aigu panti kikasgi otsa. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1879 – (tõisi tiidmiisi perrä 18. joulukuu päiv 1878 ) Stalini Jossif , Nõvvokogodõ Liido riigijuht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/21._joulukuu_p%C3%A4iv
391/ tõsõ vele väega ärr, et kullõ na ilmatsõ perält, ku järgi tulõ, ni haari koti sälga ni esi valama, a tuo iks tänt kotist, et võtkõ iks minno ka üteh, ni juosi nuo tõsõ vele, nikavva ku inäb es jõvva, jäi jo kiel huulõ pääle, sõs viski koti maaha, a sõs hõigas turak kotist, et aijah, mis ti nii kõvastõ viskat, vett mu pää ärr purutat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
16 tükkü! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/index.htm
267/ tütreku kuninga mano, tuo näkk, et väega ilosa oli ni oll timä ka viel poismies, soldõ armõtuhe noid tütrekka, tahtsõ timä nöid ütte hinele võtta, a tiijä äi kuvvas võtta, ilosa oli kõik. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
1980 - tüüd alost' Verska sanatoorium. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/3._lehekuu_p%C3%A4iv
1920 - 1924 tüüt' Talliinan Eesti Kirjastus-Ühisusõn , sis Päävälehe , Postimehe ja "Kaitse Kodu!" https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
1939-1940 tüüt` Räpinä pangan praktikandina, 1940-42 Abja gümnaasiumi asjaajajana, 1943. a märdsikuust pääle oll` Saksa syaväe teenistüsen Tartu syaväehaiglan. http://wi.ee/voro/kiranigu/kalju-ahven/
1972-89 tüüt` Uppsalan Rootsi Toiduainõtõvalitsusõ majandusdirektorina. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
10 000 uibuga Koolitalo Vanal Tartomaal Aagren (Aakre) möi pia kõik ubina maaha ja pernaanõ Tiirmaa Krista (34) plaan viil mitu hektärri uibit mano istuta. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
1934,ulzandtõt Rlgõs 1933 aig. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
29. urbõkuu päiv - Eesti väeq vallutiq Petseri tagasi nink vereväq taanduvaq Pihkva suunan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. urbõkuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 69. päiv ( liigaastagal 70. päiv). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
30. urbõkuu päiv – vahetõdi Tarto raho ratifitsiir'miskiräq, minga tuu naas' kehtimä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
11. urbõkuu päiv – vereväq vallutiq Petseri nink jousõq Võro lähkohe. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. urbõkuu päälelõuna sattõ Võro vallan Parksepä külän kokku tühä katõkõrdsõ maja katus. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
1.-31. urbõkuu pääväni 2010 um eesti ja võro vikipeediän vällä kuulutõt infoteknoloogia artiklidõ kirotamisõ võistlus. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mi%C3%A4_s%C3%BCnn%C3%BCs
11. urbõkuu õdagu sattõ rassõ lumõ all sisse vana kuur-garaaži (8×45 m) katus Põlva vallan Andre külän. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
28.v.19. Minke nink öppetake keik Rahwast nink ristike neid se Issa nink se Poja nink se pühha Waimo Nimmel. http://www.meiekirik.ee/index.php?option=com_content&task=view&id=3526&Itemid=1
21 600 vabahusvõitlõjat panti vangi ja 400 tapõti. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
1920 - vahetõdi Tarto raho ratifitsiir'miskiräq, minga tuu naas' kehtimä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/30._urb%C3%B5kuu_p%C3%A4iv
27. vahtsõaastakuu 2011, kell 16:12 ( lahk | aol ) . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tallituslehek%C3%BClg:Kaast%C3%B6%C3%B6/Superzerocool
19. vahtsõaastakuu päiv - Eesti dessantväeq vallutiq tagasi Narva . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
4. vahtsõaastakuu päiv – Eesti soomusrong nr. 1 purust' Kehra jaama man Verevä Armee 3. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
– 4. vahtsõaastakuu päiv – Eesti väeosaq alostasõq pääletungi Vetla veski , Priske saeveski ja Valkla mõisa man. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
7. vahtsõaastakuu päiv – Eesti väeq lätsiq üldpääletungilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
30. vahtsõaastakuu päiv - Eesti väeq lõigassiq läbi Võro ja Petseri raudtii, lõigatõn ärq Valga puult taganõvidõ inämbläisi tii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
12. vahtsõaastakuu päiv – Eesti väeq vabastiq Rakvere. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
9. vahtsõaastakuu päiv – Eesti väeq vabastiq Tapa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. vahtsõaastakuu päiv - Eesti väeq vabastiq soomusrongõ abiga Tarto liina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
13. vahtsõaastakuu päiv - Eesti väeq vallutiq Kaarepere jaama. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
5. vahtsõaastakuu päiv – Eesti väeq vallutiq tagasi Aegviidu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
20. vahtsõaastakuu päiv – Laidoneri Johan ülendedi kindralmajoris . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
3. vahtsõaastakuu päiv – NASA marsikulgur maandu Marsi pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/2004
5.– 6. vahtsõaastakuu päiv – Põh'a-Eesti väerõnda joud' kats Soomõ kompaniid Kalmu Hansu ja Ekströmi Martini juht'misõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
6. vahtsõaastakuu päiv – naas' pääle Eesti väki ja Vinne Põh'aõdaguarmee vastapääletung Narva ja Paidõ suunal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. vahtsõaastakuu päiv om Gregoriusõ kallendri perrä aastaga 10. päiv . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/10._vahts%C3%B5aastakuu_p%C3%A4iv
31. vahtsõaastakuu päiv – toimu Paju lahing , kon Eesti väeq võidiq veritsen tapõlusõn Läti kütte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
– 18. vahtsõaastakuu päiv – toimu Utria dessant . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
23. vahtsõaastakuu päiv 1793 (tuust Austria ossa es võtaq). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Poola_jagamis%C3%B5q
6. vahtsõaastakuu päiv – verevide pääletung Paidõ suunal piätediq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
14. vahtsõaastakuu pääväl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
6. vahtsõaastakuu pääväl and' ülembjuhataja polkovnik Laidoner käso minnäq kõgõl sõaliinil vastapääletungilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
10. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kehtimä naanu lepüng lõpõt' ammõtlidsõlt Edimädse ilmasõa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Versailles%27_rahulep%C3%BCng
3. vahtsõaastakuu pääväl 1920 kell 10.30 hummogu naas' kehtimä vaihõraho Eesti ja Vinnemaa vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
31. vahtsõaastakuu pääväl nakkas pääle hobõsõaastak. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
17. vahtsõaastakuu pääväl om tennüs- vai tinnüspäiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/inne.htm
14. vahtsõaastakuu pääväl vabastiq soomusrongiq ja näidega üten Puurmanilt tulnuq Kupõrjanovi miheq Tarto. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
«1928 vai kuna nä tetti,» tulõt’ miilde Lembitü 86aastanõ imä Miralda, kiä tuudaigu oll’ väiku lats. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
1. vai 2. lehekuu pääväl 1781 kolisi Mozart Weberide perre majja, kiä esiq olliq Viinist Mannheimi kolinuq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
1902 valiti Tiganiku Adam üten Lauri Johaniga Võro liinavolikokko: nä olli sääl edimädse eestläse. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
1669 valiti tä Cambridge'i Ülikooli matõmaatigaprohvesris. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Newtoni_Isaac
1380-93 vallut' Iraani Timur . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1349 vallut' Lvivi Poola , midä valits' toona Kazimierz III Suur. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
1944 vallut' Lvivi jälq Nõvvokogo Liit ja Jalta konverentsi tulõmusõl arvati tä jälq osas Ukraina NSV-st. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lviv
1220-56 vallutiq Iraani mongoliq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
1941 varjas hinnäst mõtsan, a 1942 juhat Munamäel lahut Vabadussya monumendi taastamist. http://wi.ee/voro/kiranigu/enno-piir/
9. veebruar 2011 | Sildid: haani keel , Haanimaa , liugupäiv , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
3. veebruar 2013 | Sildid: haani keel , piksepüha , Vana-Võromaa | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/haani-keel/
4. veebruar 2014 | Sildid: kirjandus , luule , raamat , Vana-Võromaa , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
25. veebruar 2011 | Sildid: teater , Vana-Võromaa , võistlus , võro keel | Teema: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
199/ viel magasi, a sa togo koolu oli, kaeh kos sul ni tsirk ni hoppõn ni kos su mõrsä um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
184/ vorsti, ni näkk, et vana huss oll, ni timä haard õnnõ ni visas ahovirusõllõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
190/ väega hallõs ni and toolo ka käe, a sõs uneht ärrki uma noorikõ läve taade. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
239/ väega kallis pois ni kullõl sõnna, ni kasvi jo suurõs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
19.00 – võrokeelidseq Jäno-Jussi multigaq. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
1608 võtiq nääq üle Blackfriarsi tiatrimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Shakespeare%27i_William
1888 võtt' naasõs Ermasõ Elsa. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Treffneri_Hugo
1840 võtt' ossa Baeri Karl Ernsti uur'misreisist Koola puulsaarõlõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Middendorffi_Alexander_Theodor
415/ võõras vägi juosk maaha, ni tapi nimä kõik viimäne puhatumas maaha, nigu üttegi inäb jää äs üle, ni sai tuo võõras sõda kõik otsa, a täll hinnel lasti ka jalg ärr, ni läts timä lijna tagasi minemä, sõs pand saapa seerest verd vällä nigu kaost purgas, ni säältuli tälle rahvas vasta ni kuninga tütär tull ka kaema ni tuol oll väega tedä hallõ, ni võtt uma kullatsõ räti pääst ni mähke timä jala kinni ni sõs jäi ka vere jouskmine maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
140x45cm. Mõskõ võit massinaga 60° man. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/saunatarbed
Árpádi juhiduq madjariq ( ungarlasõq ) naksiq tahtõ tulõma 895. aastagast pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Árpádi juhit ungarlasõq jovviq sinnäq 9. aastagasaa lõpon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Árpádi suku kuningide valitsõmisõ lõpon aastagal 1301 jäi kuningavõim nõrgõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
ÄRÄ TUNNET IMÄ LATSE, imä latse, esä latse: kerikule minneen läävä aita ehtimä, pääle aida päätima. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/
Äh, egäl puul saa, ku viisit oppi. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ähvärdedäs väega pall’o. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/margo.htm
Äie om ja jutusõ seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Äi noq sinno võtku!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Äi noq timmä tiid, väi äio murõh.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Äi om ka Urvastõ kerigu nõvvukogun. http://www.kylauudis.ee/2013/07/11/urvasto-kerik-sai-600-aastapaavas-vaiba/
Äi om pokan syna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Äio om laulu seeh, et “Äi es võta ängätüt, tunt tõugatut.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Äi saagu noq sinno haugaski võtma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Äi sust murõh, äidsi murõh!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Äitsemine” edesi taad nitti piten: http://www.kasutatudraamat.ee/ajalugu-elulood-poliitika/imalt-tutrele-nastalt-leidalo
Äkke ilmo kostke nigu maa alt vana hall vanamiis vällä, näädäs käega lavva pääle ja käsk' juuma naataq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Äkki lei suurõ tormi, suurõ tuulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Äkki pagõsi vanamiis hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Äkki ta küsüs: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/grek.htm
Äkki tiindri ütles, et kuningas tull kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Äkki tul´l opetaja müüdä akant, saistas läve pääle ja hõigas: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Äkk um säänne nigu kuulgi, kiä rahvast häötäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ällilaul. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Älmine om keidetu viljakusmaagilitse ilmapildiga, toda näitäs komme tuvva ällile (ohvri)andit. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/kalendrilaulud/kevad/
Ämm om kõnelnu küll alati, aga mitte üttegi sõnna ei olõ' ämmäle vasta ütelnu'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ämm pallõlnu', et är minku' mõtsa, jäägu' kodo oma last kasvatama, aga kui latsõ ärä imetänu' võtnu' soenaha sälgä ja jälki lännü' mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ämm tennü' ka niiviisi. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ängäs' toolõ, lei pää maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Är' jäll tuudi. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ära kuugu kooluaiga, ega laulgu leinaaiga! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Ära minnu likes teku! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/6-vihmakene-vellekene/
"Ära saq mingui!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ära temä palli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ära temä suresi. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
"Ärge sedä pelläke 23 ," ütel poiss, "sest ädäst või mina teid vällä avitada: mina ole ka vahepääl kängsepp. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Äripäävä või ollaq kõhnõmb pühäserät’t, hot’ peris valgõ kah, nigu vajarät’tki. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Är kah ei tunnõ, kelle pini om. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ärke minke kohegi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/kerg.htm
Ärke sis unõhtagõ kuukõ teten hapnõpiimä asõmõl ubinamahla pruuki. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
«Ärke õnnõ lehmä kink’ke!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/kerg.htm
Är konagi ütelgü, et ei konagi! http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
Är märgiti katsa Vana Võromaa gümnaasiumiopilasõ tüü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Är märgiti viil kuvvõ Vana Võromaa opilasõ tüü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Är noid kaegu, kohe ette om Zwerg kirotõt. http://www.kylauudis.ee/2011/06/26/krutskilino-kanamiis/
“Är no tulku ütsas kui sa ei jõuva`, tule kümnes.” http://www.metsas.ee/et/ateljee/paevad/mai?hide_template=blank
Är peläku! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
Ärqminegisuuvi võeda-s kuuldaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ärq olguq külm niguq pininyna! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/reklaam.htm
Ärq pakõs ka nuur Raimond Kolk, kiä nakkas võro luulõtajas Roodsin. http://wi.ee/voro/
Ärq pästetäs Jumala armust usu läbi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5%C3%B5lin%C3%B5_Jeesus%C3%B5_Kerik
Ärqtsälgütet süük saa pääle tuu keelega tallitamisõ ja juhatamisõ läbi üle hõngutoro ehk lõõri otsa tagapoolõ kurku ja säält söögitorro tougatus ja söögitoro läbi alla niiltüs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Siitmine
Ärq vanas jäien jääs timä nägemine ja kuuldminõ kehvembäs ja liikminõ lätt vaivalidsõmbas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
“Ärq võlss´ku, es tsuska.” http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ärratallatud aja rosid. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Ärsaatmise perämäne tärmin satas tinavaasta paastukuu lõpun. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=30
Är tahetas häötä jahimaiõ kõrraldamisõ kavva: et siin kandin pidä jahti tuu vai taa jahtkund, või ellä nii- ja niipall’o põtru, tsiku, kitsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Är tei eksämi kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Är timä kuuli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Är tsurkva mu keele. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/12/ar-tsurkva-mu-keele.html
Är tulõ määrädä, ku suurt kahh’u om elläi tennü. http://www.kylauudis.ee/2011/01/17/kaidsa-hinnast-esi-jahimiis-avitas/
«Är tuud panku, tuu om mul üts edimäidsi puppõ ja ei olõ illus!» haard Aino mul üte jõuluvana käest ja käkk kasti tagasi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
"Ärä' sina võtku' pikka naist..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Ärä_ks ikku-i, murõhtagu-i! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/v/1.html
Ärä_ks neio vasta lausi: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/30.html
Ärä_ks nääq lausiq meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/1.html
Ärä_ks peti, ärä võti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/x/45.html
Ärä_ks tä lausi meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/c/6.html
Ärä_ks tä lausi meelestänni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/3.html
Ärä_ks, ulli, petetäde: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/g/9.html
Ärä ma kai_ks meelestäni: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/3.html
Ärä ma_ks ütle ni kynõlõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/2.html
Ärä ma kuuli, vasta kosti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/8.html
Ärä mi joogu-i meelekeistä! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/indx2ii.html
Ärä mi joogu-i meelekeistä!(Laadolõ minneh). http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/12.html
Ärä mi_ks peti pilli helü. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/10.html
Ärä mi põimi pikä põllu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/19.html
"Ärä muretse kedägi, ilman on petjid ja kasuvõtjid küll ja me ei saa raha!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/keiservaras.html
"Ärä möi." http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ärä pane mitte enne kedägi rõõvast sel'gä, küll me toome sulle kik vastse 7 ! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ärä pelgä oma kiilt! http://sakala.postimees.ee/2171555/print/seletemine-ara-pelga-oma-kiilt
Ärä peläku! http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/289.html
"Ärä peläku, ma taha sino laiva ja kõige sedä rahvast surmast pästä!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ärä peti, ärä võti: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/a/28.html
Ärä sa viimäst konagi är võtku! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Ärä sina jättä maha mind. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ärä tapi jänesekõsõ innemuistise eläjäkõsõ! http://www.laulud.ee/laul/oh_sa_vaine_valgo_janes-208.aspx
Ärä tii ütelgu, et vanol juudil om, sõs võetas teil kõik eläjä käest ärä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ärä timä kuoli. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/ilmast-ilma/
Ärä timä kuuli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ärä timä linnas. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ärä timä niideti. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ärä [timä] pagõsi. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ärä timä palli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Ärä ti tükküq tülü pääle! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/e/6.html
Ärä uht, ku¿ vihma¾suurõ omma¿. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/valis/kaarel_taits_01.pdf
Ärä võlsku nii lakja [laialt]! http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ärä üteldu ja sõna läits täide. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ää käega peät näitämä, kos sa tahat, sinnapoole käänä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ääl' tõllast ütel jälle: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
"Ää-ää-Ärdakene (et tä tütrel ka Ärdakõnõ nimi), a Ollõv kodo tulõ, tuu säidse püttö kulda." http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Évora ülikuul tüüt' aastagil 1559-1759, a mud'o oll' Coimbra ülikuul aastagil 1290-1559 ja 1759-1911 Portugali ainukõnõ ülikuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
ÕITSI, ÕITSI, ELLAD VELLAD! http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/07/02/2-oitsi-oitsi-ellad-vellad/
ÕTANG TULLI ÕNNEESSI 3. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/ajatsoor/paevast-paeva/ohtu/
Õdagidi saa tsimmanil tandsu lüvvä ja laulda, suvõtarõn peetäs pühäpäivä. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/59-suidsusannapaava-kevaje-ja-suvol-2014
Õdagist näütäse hinnäst lava pääl Orava rahvakultuuri kandja ja puulpäävä ka Krabi külätiatri. http://www.kalale.ee/foorum/kuulutused/551D
Õdag käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdago-Ungari, midä türkläseq es sutaq ärq vallutaq, sai Habsburgõ monarkia osas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Õdago, inne tüühüminekit kanni ma liha sanna ja panni reste pääle ritta. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Õdago puul Zagrosõ mäkin saavaq inemiseq miinuskraatõ kah tundaq ja sääl satas lummõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Õdagu-Kanada sais kuun Briti Columbiast ja kolmõst preeriäprovindsist ( Alberta , Saskatchewan ja Manitoba ), Kesk-Kanada moodustasõq Quebec ja Ontario , Atlantilinõ Kanada sais kuun mereviirsist provindsõst ( New Brunswick , Prints Edwardi saar ja Nova Scotia ) nink Newfoundlandist ja Labradorist . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kanada
Õdagu-Pakistanin om Belutšistani platoo, Hummogu-Pakistanin ommaq Thari kõrbõ , Pandžabi tasandik ja Sindhi tasandik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
Õdagu-Võrumaa. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200449/margo.htm
Õdagudsõ kontsõrdi kavan omma' võrokeelitse' rahvalaulu', rahvaligu' laulu', klassikalidsõ' koorilaulu' ja vahtsõmba' kuurõlõ säetü' laulu'. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=3&Itemid=4
Õdagudsõl üül ol’liq län’nüq viil üm’bre timä maja, a sisse es olõ päsnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
1) Õdagu ehitas, hommugu riisutas? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2583
Õdagu helist’ Meinhard: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Õdagu hil’lokõistõ koput, a meil kornits kyik tõrku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu iks kullõl Turaku vaht /?/, kunas Tabinal värä’ kinni panti, tuo krapsahus kuuldu sinnä ärr, sis pan`d` timä ka uma värä’, a hummogu iks lasi Turastkil inne värä’ vallalõ, selle et Turaku’ oli kõrgõmba kotusõ pääl, a Tubina’ oli alah oro seeh, sis ku nuo kuuli, et Turakil värjo lasti, sis lasi’ nimä’ ka uma’. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
19.00 – Õdagujutt. http://www.fennougria.ee/public/kaika-su-haanihn-2010-kava.pdf
Õdagu kaüdäs ütenkuun sannan ja kõnõldas perre sannakombist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/asukohad/pere-saunad
Õdagu, kui nõid kodo tagasi tull', hõigaś tä: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Õdagu, kui veertämine lõpõtõdas, jääs viil munnõ loomkahe, siis nuuh munah jaetas arh. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Õdagu, ku mi kodo jõudsõ, oll’ täl joba lugu tiidä. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Õdagu küdsi edimädse pannitävve, hummogu kats pannitäüt muna ja piimäga, pipõrd ja suula parasjago. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Õdagu 22 lask vanatont poesil endä poole tulla ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
"Õdagu, lee-joo, veereh vii..." http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Õdagult heitsi ka kõik rahvas egah taloh vaõldamisi magama, ütel õks pää, tõõsõl jala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Õdagult lätsi baaba poja riihte magama ja panni ussõgi tappa, et nuor jovvumies kui võõras julgõlt näide man maada võis. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Õdagult läts ilm pümmest37 ja' umadsõ 38 olli viil väläh ja' oodi' tõisi. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Õdagult tulõva jo umadsõ kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu lätsimiq hobõst ravitsõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu lätsiq inemiseq sisse, hummogu tulõ-õs kedägi vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu lätt poiss kullema, mes sis tüüs tulep. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Õdagumaiõl tundas taad kuq virgumist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Õdagumaiõ lugõjidõ hulgan ommaq vast tunnõtumbaq iraani luulõtajaq Rumi ja Umar Hajjam , kuigi pall'oq iraanlasõ pidäväq Hafezit , Saadit , Nezami Attarit, Sanaiid, Nasir Husravi ja Džamit vähämbält sama tähtsis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Õdagumeresoomõ hummogupiir'. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/uudis.htm
Õdagumeresoomõ keelepuu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Õdagumeresoomõ keeleq om rühm soomõ-ugri kiili , midä kõnõldas põhilidsõlt Õdagumere piirkunnan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Õdagumeresoomõ kiili lõunõrühmä kuulusõq liivi , eesti , vad'a ja lõunõeesti kiil, sh võro kiil ja seto kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Õdagumeresoomõ kiili põh'arühmä kuulusõq soomõ , ingerikar'ala vai isuri, kar'ala ja vepsä kiil . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeresoom%C3%B5_keeleq
Õdagumeri om Atlandi suurõmere sisemeri, miä piiras Eestit põh'a ja õdagu puult. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95dagumeri
Õdagu mõrs'a ehtedäs, hummogu riistasõ'? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2583
Õdagu naas’ tulõma, üt’el’ kuulõ, et saq ka tulõq mu vävvü kaema, õt ma võt’i väü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu nimit’s’ tälle lehmä arq, hommogu lätt kaema, kõik kari kirriv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdaguniq käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdaguni vedatõdi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagunõ Helsingi keskliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Õdagunõ aig oll, puulpäävä õdag. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Õdagu om hobõsõl leht lauhkõ, a hommogust om nii arq pööret kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagupalvõ : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Õdagu piiri pää latsõkõsõl väidsega arq ja pan tuu väits latsõ kotsile saina. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagupoolidsõ jao nimes jäi Põh'aõdagu territooriumiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Nunavut
Õdagu saa sanna kah. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=15
Õdagu saiq jalq talokõsõ mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdaguspoolõ arotadas järgmädse aastaga tegemiisi ja ka kavvõmbaid plaanõ suidsusanna kombidõ hoitmisõs ja tugõmises Võromaal. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised
Õdaguspoolõ tõi kolhoos suppi ja tõnõ üü oll’ joba peris lõbus. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Õdagu suur jõgi iih, jiu pääl sild. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu sõs nakas jal tänitämä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Õdagu sõs nakas jäl tänitämä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
18.00 – Õdagusüük. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
18.00 – Õdagusüük'. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
18.00 Õdagusüük koolimajan. http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Õdagu talo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagut alostas Kalla Urmas loenguga mõtsast ja puiõst rahvalaulõn. http://blogs.station.ee/channel/24768
Õdagutsõl üül ei tohe ikkõ, pääle päävä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagutsõl üül omma nätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu tull kodo vana soldan. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu tull nuid pite arq kodogi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdagu tul´l sant sinnä ja pallõl üümaia. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Õdagu tulõ üles ja lää sõpruga vällä ilmaello kaema. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Õdagu tä tul’l kodo ja vana päiv väega pahanuq, õi lausuq synnagiq, õt väega tegi suurõ häü jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Õdagu veerehvii..." http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Õdagu viil neli pannitäüt: säidse suurt pannitäüt sai kokko!» jutust’ tä. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Õdagu-Õuruupan kest' keskaig 5. aastagasaast 15. aastagasaani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Keskaig
18 Õdak Harjumäel: http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Õdak joq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õdak nakas` kätte jõudma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
"Õdak tulõ õnnõlinõ...". http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Õdang tulõ, vilu veerüs. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/k/1.html
«Õeh Juuƒi, õe sul olõ¦õim¦`miiški joht ni `kjortslikanõ ku sa seo leevä olt `jätnü¿.» http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/EMH_2235.pdf
Õe, õe imä! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga Eestimaa puult ka sjoo asja vasta eriti huvvi ei tundaq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Õga aastagaga' lätt kloostri ilosabast ja värmilidsebäst, kulladu' kerigukupli' pilisese' päävä käeh kavvõndõhe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Õga aastaga üts vuur’ var’atas, olõi kõgõ ynnõ üteh paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga aasta, mis pääle lihavyytõ tuu pühapäiv om, kõllapäävä, syss tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga ei tiiäq! http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.pdf
Õga hans´aajaja tunstas üleandmisõ aigu, õt timä kraam om puhas ja vastas n´oilõ tingimuisilõ. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Õgah ker’koh pallõldi tsurakõsõ iist Jumalat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgah küläh näid ei olõ', pallo külli om koh ei lövvä' üttege rahvalõ kuulsat arstõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Õgah laudah olõvat ka huss, a kiäki ei näe ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgah laudah om huss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga hommogu läts partei edesi ja tõõnõ jago tul’l jalq sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgah paigah timmä ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgah põlluh nii pallo nöörikeisi ku hingi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgah üteh õks veerüt’ ja laul’ nii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga keriku man om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgakõrd pallo rahvast jäi magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga küsü-s õks imp rahha ese käest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_7.html
Õgal aol om olnu` uma` hädä. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Õga lastaas lat’sil nii vanast videldä kah, nigu noq; koh külä pääl midätaht om, nimäq ommaq jo edimädse jaomeheq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga latsõnõ saa-as ma tuust arvu, õt kas seto om eriline vai mitte. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Õgal juhul oll’ tä sääl kõvastõ tan’dsnu – nii õt saas räb’kutki säläst – nii kui kohalõ jõudsõ, nii tan’dsma kisti ja inne saas tulõma, ku hummogu kirmas läbi. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Õgal kuuljal ommaq kaq täi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Õgal lillil uma lõhn!" http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Õgal puul luudusõn om vahtsõnõ elu sündümän. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Õgal puul tsuskajide elo nii roosiline olõ-i. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/nov.htm
Õgal talol ol’l iks tsiga vai kat’s kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgal vikahtil om kolm tsil’lo ristikest pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgalõ sündünüle poishingele sai oma maajago. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgalõ velele üts hammõkõnõ ja kapudaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgalõ üt’ele ol’l kün’nel’ kasunu pää pääle. a vahiq kül’mi kyik’ sanna arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgalüt’el ol’l kün’nel’ käeh ja nel’li vuuri ol’ti põlvilõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgal üt’el umaq küläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga ma olõi sullõ siih karapinist pettä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga maqka timäst paremb olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Õga maq timmä pelgäi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga miis’ ka tuud es nõstaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga mul miist ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga nimelt pandi tsõõri hunik kesvä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Õga nimäq ka pühäste kül’ge es putuda ku sääne kõrd ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga noq midägi tetä olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgan võrokeelitsen lausõn om kimmäle vabahelükokkokõlaga sõnno. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Õga nädäli ol’l riide ja kolmapäiv paastuq, et kolmapäävä müüdi Krystus ar juudõlõ ja riide om jal timä surmapäiv. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga oppaja avvuasi võisi’ olla’ mõista’ Setomaal umma tunni seletä’ seto keeleh. http://www.setomaa.ee/docs/file/Otsus_24_01_14_Deklaratsioon-seto-keelest.pdf
Õga oppaja` kiä koolih tüütäs, tüütäs õks tuu hääst, õt uma koolil olõs hää. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Õga orrõtävveq olõõs õgah nurmõh üt’esuuru. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga osalõt kõrd sai NH avvuhinna kah. http://wi.ee/voro/kiranigu/nele-hollo/
Õga paarikümne meetri takast üts`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunelu.htm
Õga pereh tuu tuud vett hindäle kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga peremiis ol’l üte aasta kõrrast külävanõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga poig võtnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga päivi sai täi ja rohkõmb es olõ, hot’ kui otsnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga päiv ma timmä manidsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgapäiv sõit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga päiv vahtsõ rõiva säläh, hüä söök lavvah, kai ku tõõsõ teivä tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga päävä päält ol’l liinast anda üt’s inemine madolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga põlloriba, viläline maariba oll´ ülest harituq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
- “Õgaq sa minno võtaas kul’atamma!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga sa muido saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Õga saq kutsu-us minno," es hiidäkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga sau pääle anti nii pallo, et talvõs sai viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga savvusannu es püüdäki tetä ilosit. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Õga sedä keisri tiiäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas herräq aho taadõ lääi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas kerik kavvel ei ole. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
«Õgas ma suurõmbat ehidä-äs, ku sa mullõ lubasi, õt ma su käest küsse häränaha-suuru platsi ja ma ni suurõ ehidi ka ku häränahasuuru platsi ümbre.» No sis kunigas küsse tuu Korniliusõ käest, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Õgas ma või-i velül siih hinnäst uuta laskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas mu elost nii midä saai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Õgas mul olõ kõ ilma peräst hüväq hobõsõ joht.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas näil tuu pois’kõsõ peräst, a näq taha-as uutaq, et näil olliq sooläq poolõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas papoq püsü-üs kunagiq kotoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas päivä tohei süvvä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas pääväs üts tsirk lubati toolõ vanalõ Aadamalõ suuhõ linnada. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas syss kiä rohkõmb saa-as võtta ku hinge arv näüdäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas syss ma tiiä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas syss naid massinit olõ-õs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas syss olõ-õs viil massinit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas timmä kasvatama joht naata-as. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgast pajast kai sisse, seeniq kuq löüse nõia maja kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgast talost oll öüdsiline. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas tuud ütsindä jõvva-as arq mõskõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas tuuperäst midä olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgast vihost pes's mõõdu leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas täl olõi vaija tüüd tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgas tä püvvä-äs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga sul suurõ koormaga saai tultus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga syss pap’i puul’ üt’sindaq, poolõpap’iq ka an’niq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga säält nallalt läbi päse, ku niä vaist karja man ei olõ, a ku niä kotun umma, sis piab õks nui üten olõma. http://metsamoor.ee/news/showarticle.php?articleID=73
Õga sõs imä saa-ai` 17. aastakast sundi raamatit lugõma. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Õga sügüse võeti üts tükk, et soo jaa noq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga talo puul ol’liq tet’tü söögiq ja aet’i kyik’i süümä, lastaas in’ne tulõmagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga ta määnest õigõt mõistai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga ti noq külq inämb ei maho kir'okahe tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga tuu Vinne-aignõ lats´ tuulaol umma kodokanti nii häste tunnõ-s ja õga tunnõ-i ka sjooilma lats´ nii väega - loodusõ tundmisega om halvastõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Õga tuul olõi midä halva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga tuuperäst andai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga tuuperäst midä olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga tä koolnuq ei olõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga vara ei olõq rikka perält ütsindäq, vara om kyiki perält. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga varba pääl mäng, kooni viimätse varbani. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga veli käve õga voori küsümä: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts läts esi poolõ 31 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Õgaüts minge umma tiid pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts nakas tuld tegemä jaq umma lihatükkü küdsämä, Ogahvon Beelyi Palahvon iih jaq tõõsõq kaq takah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts nakkas pääle arstõl käumist paranõmist uutma. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Õgaüts pand jalq küündle sinnä palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga üts pidi oma voori puihõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts sai kortinamaja kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts väit’, nigu tsõõriq potist üle lännü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüts võtt uma käega, pal'lo ta tiin'e. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Õgaüt’s kuna joudsõ, syss ragi uma jao maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õgaüt’s võt’t’ uma käega, pal’lo tä tiin’e. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õga üüse ja piitrepää üüse om kuulda' sääl ker'koh mürrä ja kärrä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Õga üüse käünüq kodo kygõ vanahalvagaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õge tark! http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Õhihaud oll kest küllä, üte perremehe kest aida, kohe egakõrd suvel läbi vilä uma tie=rada mano käve, ja talvõl lumega ka tierada, niigu ainuma külä kaovierde, ütte viisi alalõ oll. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Õhkkund vai tuulõtaivas vai atmosfäär om õhokiht , miä om Maa ümbre ja miä püürdeles Maaga üten. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95hkkund
Õhk liigus korgõmba õhurõhuga paigast madalamba õhurõhuga paika. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuul
“Õh, mu maa hatta, midä kullõlda!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õho värisemine sünnüs lainõtamisõ viisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Õho värisemist ei võiq miiq külh ihosilmäga nätäq, tuuperäst et miiq ka õhko hindät ei näeq, sõski om s'oo värisemine nii suur, et tä ka müürüst ja sainost läbi kaugõhõ küünüs, kui helisevät asja kõvva väristetäs, nii nimelt näütüses, kui keriko kellä lüvväs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hel%C3%BC
Õh, säänest viil lavva mano süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õhtu ja hommik Puhja ÕTANG TULLI ÕNNEESSI, hommung hoolessi murressi, õtang tõi õle toaje, pikka põhu põrmandule, hommung viis õle taresta, pikka põhu põrmantulta. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/ohtu/
Õhtulehen oll'gi ja ma naksi õkvalt kahtlõma. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/kerg.htm
Õhtuselgus: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Õhtus panti hainakuhi üles ja temä võtt suurõ köüdse ja vidi ümbre hainakuhja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õhtus sai rüäkuhi kokko kantus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õie Sarv (1955) om rahvalaula oppaja, seto asja hoitja, uurja ja iistvidäjä. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
"Õige küll, mina anni, muidu oles ma oma pää kaotanu!" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Õigele mehele kõnelsi – tuul imä tüüt vallamajan ja ku Kuldri kuul otsse umale inglüskeele oppajat, oll tuu külä pääl kõnõldu jutt mullõ nii tsii-vii ku tüüvestluse ja vast ka kutsõeksämi iist. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Õiglane perremees jagi sandiga imeliku raha pooles, millega vaene perremees väega rikkas sai, nink ka sant oma kerjamise maaha jätt ja rikka perremehega kui vele üten ellivä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Õigus anna maa pääle! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õigustiidüs om tiidüs õigusnormõ sisust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95igustiid%C3%BCs
Õigus või olla mõlõmbil, selle et sanna võivaki olla esisugumadsõ. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Õigusõga om rassõmb ellä, valõga kergemb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õigusõga om rassõmb ellä, võlssusõga paremb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Õigõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õigõ ja hää om nii, kuis om kipõmb, perrätulõjilõ lihtsämb. http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Õigõ kah! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Õigõ külh, pall’u soti umma kah manu pantu: ku, ku, ku… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Õigõ külänime ammõtlikus! http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Õigõl hans´al om hüä hõng. http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
Õigõ mitund liimeistrit pruuvsõmi, inne ku õigõ riista löüdsemi. http://www.kylauudis.ee/2012/06/17/nahaparkmino-paras-vaiv/
Õigõ miä õigõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Õigõ mõisa oll’ sääl takanpuul, kon puu omma. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Õigõ pia tekkü Hannol mõtõ, et vaia om naada tõugo parandama. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Õigõq pia pagõsiq sinnäq Ameeriga revoluts'ooni iist tuhandõq lojalistiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Quebec
Õigõq soeq võtiq katõlt poolõt hammastõga kinni, syss lätsiq väega kõvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õigõ tihti kostsõ mi rühmä mant mm-ohoo, mm-ahaa. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Õigõt, peenükeist konnuhaina om Endeli Jahvika talu konnu pääl perrä jäänü õnnõ paar väikeist lapikõist, tuudki talulõ ligembäl koplitõn, kon tä aastit tagasi ummi eläjit kar’at’. http://www.kylauudis.ee/2011/08/02/ku-umakandi-tarkus-ei-massa/
Õigõusolinõ Uspenski katõdraal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Helsingi
Õigõ usu naane ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õigõ vanast, ku savikivvõ es olõ lajalt saija, tetti sannakeressit maakivest. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?start=25
 Õigõ võrokõnõ saa-i kelläao peräst kur´as. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
“Õigõ, õks õigõ, arq lasi hindä pettä.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õi olõ ust õi akõnd, a maja rahvast täüs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Õi, teeda-paaba las uss! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õitsil Puhja KOHES LÄÄME VASTA ÜÜDÄ vasta üüdä, vasta kuuda, vasta armasta aguda, vasta pilget pimme üüdä? http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Õitsi, õitsi, peiud pikkad, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/1/paevast-paeva/oo/
“Õi, veege minno ka arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õi või-i laskõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Õiõ Sarv., pildi joonistanu' Obinitsa latsõ' ja Kunstiakadeemia üliopilasõ'. http://www.rahvakultuur.ee/muinasjutukool/about.php?id=474
Õkka paika miq ei piäq mano haarduma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks Iljäs! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks Ogahvon Beelyi Palahvon lätt iih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks an’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ei olõ tuu, kiä sõrmusõ vael’d’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ei tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ei tulõ tuld. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ei usu, tuu imä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks es lää hing vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks *11 es nõsta *12 hopõn pääd. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/142.html
Õks hummoguni istuti üleväh – ja juttu jagusi – midä tiiäs Semmen’, tuud tiidse tõõsõ, midä tiiäs tõõsõ’ tuud tiidse Semmen. http://taarkatare.com/category/utskord-oll/
Õks jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks jalq takah tän’täs: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Õks lää.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks no vanahalva käävä ilda, poolõni ööni mülläse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ol’l vaija vällä avita tõõnõ inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks taha eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks topõq timä tõrva katlahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks tull jalq syna , et sõtta minnä Mihkal Mihhalavitsil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks tuust midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks velekene, maq sütü-üs arq soogaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õks viil es saa valmis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õkva Klaasi Urmasõ takan viiendä kotusõ pääl om Kõva Kalvi, kiä eläs Rõugõ vallan, mõist võro kiilt häste ja ei häbendä tuud pruuki. http://www.kylauudis.ee/2011/04/22/ummi-tulo-hoita-ka-poliitikit/
ÕkvaPrõlla sai 292., Uma Paat 338. ja Perämäne Loodsik 389. kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Õkvaaoarvaminõ tähendäs aastagidõ arvamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Õkvaaoarvaminõ tähendäs tuud, et mõõdõtas aigo, miä om müüdä lännüq määntsestki kimmäst sündmüsest, niiüteldäq aoarvamisõ alguspunktist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aoarvamin%C3%B5
Õkva ilmunu Lõuna-Eesti mõistatuisiraamatust saamiq teedäq, et vastussõs om: oherdiga lastas mulku. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Õkva inne munapühhi läts’ kombaini ärtuumisõs. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Õkvajuunt pite om lättest jõõ suuni õnnõ 90 kilomiitret. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Õkva kerembäst läts’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/kerg.htm
Õkva keskusõ man om Aila Näpustuudio. http://www.kylauudis.ee/2014/09/04/haategemiskeskus-sai-huu-sisse-poodist/
Õkva ku pääväkene nakkas jumalihe minemä, syss tohi-i midägi tetä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õkvalink edimädse päätükü mano: http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?8,2928,2928
Õkvalt nakka vällä andma opiraamatut, raha tuu jaos tull’ kah. http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Õkvalt suvõülikooli alostusõn 10. põimukuu pääväl kell 13 om Harglõ kerigun võrukeeline jumalateenistüs . http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Õkvalt sääne mõtõ om pään vana Võromaa kõgõ suurõmbal tatrigukasvatajal Lõivu Ainil. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Õkvalt sääne, nigu kiäki läkastas vai öök. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Õkvalt tuu, midä oll' koolitusõl näüdät!» Tüüandja jäi Koiduga rahulõ. http://www.els.ee/index.php?page=108
Õkva lõunavaheq, ku läts ja lõunavaheq, ku tull. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õkva nigu suur raskus olõvat tä pääle lammõnu nii, et es saa ei kätt ei jalga liiguta ja hing jäi kah kinni. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Õkva näüde Pikäkannun peetüst võrokeelitsest luudusoppusõ tunnist, mink oppaja oll’ Kalla Urmas. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Õkva pilluti sinnä pääle lehe- ja nõglaprahti, miä kuumaga palama läts’. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Õkva pääle lõpupäivä sõit’ üts poiss esä massinaga vasta puud – koolnus, tõnõ sattõ pur’oh pääga jõkkõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Õkva pääle nakanu parhilladsõs oppõaastas om kuulõ viilgi kaonu ja opilaisi arv vähämbäs jäänüq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Õkva sai laulatama minemä, laua takah jo olli, ku näkk, et ull veli tull tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õkva saimi vahtsõ kotussõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Õkva sai tuu võigõlus läbi, kos uma kiil hinnäst pildi pääl näüdäs’. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Õkva 101 säi 102 laulatama minemä, laua takah jo olli, ku näkk, et ull veli tuli tarrõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Õkva süüjäle saa suidsulihha, kitsõjuustu ja muud koton tettüt süüki müvvä lihtsämpä. http://www.savvusann.ee/index.php/et/suitsusaunast/liha-suitsutamine
Õkva tundsõ, kuis inemine läts’ vallalõ, võõralõ tä es olõs kõiki asjo kõnõlnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Õkva tõlgi inglüse keelest Richard Brautigani, looda, et saa raamat timä parõmbist jutõst. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Õle nõnna üvä iime, tule õõru ja triigi mi(n)o `selgä. http://www.eki.ee/murded/fonoteek/pdf/ERA_P1.91_1.pdf
Õlin om pall'o hüdsäsnigu ja vesäsnigu aadomit, a veidüq hapasnigu aadomit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95li
Õli om ollus , miä rasva sisen lahustus a vii sisen eiq, nink miä tarõlämmän om vetel. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95li
Õllõpudõli ja purgi, pinipauna paki ja egäsugunõ muu taara and muiduki kah mi söögi- ja joogikombist pikembän plaanin küländ püsüvit tunnismärke, a kas nuid piät pühhikivve manu videlemä jätmä? http://www.kylauudis.ee/2011/09/25/puha-prahipaik/
Õlu olle valmis, tütrik tulle, saat poesi sinna ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Õnne neo kuivasöögipaki, midä mõtsan piät süümä, ei olõ miiltpiten,» ütel’ Oliver sõaväesöögi kotsilõ. http://www.kylauudis.ee/2012/03/03/soavagi-oppas-koton-kah-korda-noudma/
Õnnes oll` mul ni paljo oidu pääh, õt ma` võti märgotamisaigu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Õnnitluskaart Eesti presidendi käest tuu Hildalõ piaaigu pisara silmä. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Õnn ol'l timä poolt. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/240.html
Õnn om parhilla mi käeh, sest 7000 inemist om mi valda tulõmah,“ ütel` Kooser Viivika. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Õnnõ 19. aastagasaal läts' Õuruupast Ameerikahe elämä 50 miljonit inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ameeriga_kolonisiirmine_%C3%B5uruuplaisi_puult
«Õnnõga» om nall’akas värk’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/margo.htm
Õnnõgi üteh suurõmbah taloh oll' korsnaga sann. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Õnnõ häste om arvatu. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/konolomisoga-viinaviast-vallalo/
Õnnõ inemiisi om umbõs kats’tõist miljonni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Õnnõ katõ. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Õnnõkombel sai ta ka liinast õigõ odava hinna eest kats tapõtut luika osta, kink pudsaja külest veel kakmalda olli. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Õnnõ kõgõ noorõmban vannusõklassin (18-29a) hindasõ noorõ võro vai seto keelest arvusaamist tsipa kehvembäs. http://www.kylauudis.ee/2012/11/12/75-000-voro-keele-moistjat/
Õnnõlik latsõpõlv vai niimuudu. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Õnnõ lõunaeesti ja liivi keelen om ei-diftongi asõmõl ai: hain, saisma. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Õnnõ ma lauli. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Õnnõmänge ala kuulussõq näütüses kaartõ mängmine raha pääle, mängoautomaatõga mängmine, loteriiq, kihla vidämine spordivõistluisil jms. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95nn%C3%B5m%C3%A4ngoq
Õnnõmängoq ommaq mängoq , kon mängjä saa pandaq rahha vai varra määntsegi sündmüse pääle, miä või toimudaq vai toimumada jäiäq, nink mängjä tsihis om võido kõrral rahha vai varra mano saiaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95nn%C3%B5m%C3%A4ngoq
Õnnõostjist es tulõ laadul puudus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/uudis.htm
«Õnnõ piät iks kah olõma, tuust ei avida, et kõva kalamiis olõt,» selet’ tä tähtsäle. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
«Õnnõ plaan om joba 40 lehekülge, hindaminõ esi tulõ vast 400 – seost tulõ väega põh’alik uurminõ,» arvas’ keskkunnaammõdi Põlva-Valga-Võro piirkunna keskkunnapruukmisõ as’atundja Kalle Rein. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Õnnõ põrssit massa-i timahava laada pääle otsma minnä: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Õnnõs joud' poolõ lahingu aigu Soomõ vabatahtlikõ tõõnõ rühm, Põh'a Poigõ rügement, üte eesti mihe Kalmu Hansu juhatusõl, kink kotsilõ suumlasõq ütliq, et tä om rohkõmp suumlanõ ku miiq esiq olõmiq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Õnnõs jõudsõva mehe iks koduranda ja kõik olliva õnnõliku ja peeti pitu. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Õnnõs liina pall'o es pommitõdaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eger
Õnnõs läts kõik häste ja õdagus olliva kõik latsõ jälki rivi pääl. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Õnnõs nakas’ meheveli iks paranõma. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
«Õnnõs ohvrit es olõ,» ütles Kõiv. http://www.kylauudis.ee/2011/04/11/mia-saa-lumo-all-kokko-sadanuist-huunist/
Õnnõs olli nii mol’o, et ku küsüti, mis pill sul kotoh om, sis pandsõ, et esäl om üts vana akordion. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Õnnõs oll tutvit ka laulukoorõn, kiä meile perän tuust kõgõst kõnõlsiva. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
«Õnnõs saa nimme laapsahe muuta, selle et sild olõ-i valmis, saa viil aasta lõpus.» http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Õnnõs saa tä no õkva teedä, ku sääne asi om – teno digiretsepti-süstemile. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Õnnõs toibu ja parasi mies viimäte arr, a kuri hall es tulõ tedä inäp iälgi piinama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Õnnõs trehväs’ üts kraananokiga autu kah laiva minemä ja tuu nõst’ müüdäminnen heedri treileri pääle. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Õnnõs tä oll’ nõun kah, mitte külh peris kõrraga. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Õnnõ tahtmist um vaia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Õnnõ tuud, et sääl oll üts väegä halv ni kuri miis, kiä tänit kõgõ: http://seto.ee/2013/11/hodo-sai-tappa/
Õnnõ üte murdõ valimisõ kotsilõ om pall’o kveene arvanu, et tuu olõ-i hää, selle et tõisi murdit kõnõlõva kveeni tunnõsi, et näid om kõrvalõ jäetü. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=85&id=1610&op=lugu
Õnnõ üts jandal’ om meelen. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Õnnõ üts noist ( Riemanni hüpotees ) om ütine Hilberti probleemega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mat%C3%B5maatiga
Õpilasi om iki ollu üle kümne ja peris mitu kõneleve ilust mulgi kiilt. http://sakala.postimees.ee/2169601/print/mulgi-uudise
Õpõtaja arvas, et tedä tahõtas ärä süüä ja pand kõgõ uma liba jalaga juuskma. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Õpõtaja kai pikäsvenünü näoga otsa ja mehel hindäl kah imelik tunne...es olõ kuigi hää tõne,... http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Õrsava matkarada (5 km) 7. http://www.matkajuht.ee/et/matkarajad/
- “Õs olõq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õs olõq valgõ otsaga varsa, must vars ynnõ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õs olõ täl enämb kohegi kisõnda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õs saaki tuud kätte. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Õs saaq tuust söögist meele midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õs usuq Osolast peri kirämiis', õt lõuna-eesti kiil' viil kunagi orassõna rohetama lüü ja võipollaq päädki kandma nakkas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept4.htm
Õt mehel oll Ivvan nimi. http://www.sarv.ee/setokolledz/laulunaase.htm
Õt mi latsõ’ sammu pitä’ jovvasi õks tõisiga, õt saas valgõt päivä nätä’, tulõvikuh Setomaa. http://setumaaeesti.blogspot.fi/2010/02/seto-humn.html
- Õt sa ago olt, sedä ol’l sullõ vaia! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õt saas kjavvu kodopaika ... http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Õt suidsosannah lihha suidsota, oll' iks vaia tiidä, midä ja kuis tetä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Õuraasiahe jääs suurõmb jago Õuruupa ja Aasia ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uraasia
Õuraasia mandrõst eräldäs Wrangeli saart Longi väin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangeli_saar
Õuraasia om kõgõ suurõmb maisõmaa, timä suurus om 54 mill'onat kruutkilomiitrit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uraasia
Õuraasia vai Euraasia om üts kuvvõst maisõmaast . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uraasia
Õuro märgis om € . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uro
Õuro vai euro (mitmin keelin Euro ) om Õuruupa Liido ütisraha ja rahamõõt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uro
Õuruliidun moodun. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200448/index.htm
Õuruupa Inemiseõiguisi Kohus (prantsusõ keelen Cour européenne des droits de l’homme ) om kohus Õuruupa Nõvvokogo man, miä kaits inemiseõiguisi kõigin 47-n Õuruupa Nõvvokogo liikmõsriigin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Inemise%C3%B5iguisi_Kohus
Õuruupa Inemiseõiguisi Lepeq (inglüse keelen European Convention on Human Rights ) om riikevaihõlinõ lepüng inemiseõiguisi ja põhivabahuisi kaitsmisõs Õuruupan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Inemise%C3%B5iguisi_Lepeq
Õuruupa Julgõolõki- ja Kuuntüüorganisats'uun (inglüse keelen The Organization for Security and Co-operation in Europe , lühkolt OSCE ) om maailma kõgõ suurõmb julgõolõkilõ orienteerit valitsuisivaihõlinõ organisats'uun. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_Julg%C3%B5ol%C3%B5ki-_ja_Kuunt%C3%BC%C3%BCorganisats%27uun
Õuruupa Nõvvokogo liigõq om Bosnia ja Hertsegoviina 2002. aastaga 24. mahlakuu pääväst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bosnia_ja_Hertsegoviina
Õuruupa Nõvvokogo (prantsusõ keelen Conseil de l'Europe ) om kõgõ vanõmb riikevaihõlinõ organisats'uun miä tege tüüd Õuruupa lõimumisõ hääs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa_N%C3%B5vvokogo
Õuruupa ja Aasia piir om küländki tinglik, inämbüisi loetas, et tuu lätt Uurali mäki , Uurali jõkõ ja Kaspia merd pite. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa
Õuruupa keelemaastik om tävveste ümbre muutuman. http://www.eldia-project.org/index.php/2013-04-11-14-30-59/eldia/2013-03-22-11-33-41/355-intro-vro2
Õuruupa keelin kutsutas tuulispääd hariligult sõnaga tromb , Ameeriga Ütisriigen üteldäs timä kotsilõ tornado . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tuulisp%C3%A4%C3%A4
Õuruupa kiilihe panti "Roosiaida" ümbre joba 17. aastagasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saadi
Õuruupan, Põh'a-Afrikan, Põh'a-Ameerikan ja Aasian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Õuruupan löüdüs tedä egal puul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Õuruupan oll' timä tippaig 1348-1350. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Must_surm
Õuruupa olla. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/margo.htm
Õuruupa rahvidõ siän sai pühä Katariina tunnõtus ku kar`akasomisõ kaitsmispühäk ja ku sünnütäjide naisi avitaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Katrip%C3%A4iv
Õuruupast põhja jääs Põh'a-Iämeri , õdagu poolõ Atlandi suurmeri , lõunahe Vaihõmeri ja hummogu poolõ Aasia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa
Õuruupa suurus om 10 180 000 kruutkilomiitrit, tuu katt umbõs 2% Maa pinnast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa
Õuruupa tulõ siiä ja avastas vana ohtligu asu-unigu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/margo.htm
Õuruupa vai Õuropa (vai ka Euruupa vai Europa ) om üts kuvvõst ilmajaost . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uruupa
“Õõh-hõõ-hõõ, pia lää arq lihha kaq tegemä!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Õõ, naard nigu sil’mäki saistusõ arq!” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Õõ, pikksilm, arqki nägi” Tohiki-is inämb kaia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Õõ ull veli! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ödagu ilda tull naane kodo ni märk körraga-miis nii kripih ku kripih! http://seto.ee/2013/11/kripp/
Öeldas ju, õt arvuti takah olõmine tege inemise ullist`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
"Öh, öh, öh, laskõq tarrõ!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ökoliha maik ollõv iks hoobis tõnõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Ökoloogia uur ka ökosüstemme. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%96koloogia
Ökoloogia vai keskkunnaoppus vai keskkunnatiidüs om tiidüs, miä uur tuud, kuis elolisõq ja näide elokeskkund ütsütte mõotasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%96koloogia
Ökotaminõ om väegä mitmõ otsaga asi. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Östra Arost peeti tuudaigo Vana-Uppsala sadamaliinas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ööbiksaare ehitüsmeistre ( http://www.oobiksaarepalkmajad.ee ) omma päält paarikümne aastaga palgest huunit tennü. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Ööbiksaare ehitüsmeistre ( http://www.oobiksaarepalkmajad.ee ) omma päält paarikümne aastaga palgest huunit tennü ja jagava ummi tiidmisi tüütarõn. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/
Öö jõudse kätte ja üüse oll ka väega hää paata, ja nõid esi oll pidol, kuna tuu viil kodo jõud ja vargust märkas, niikavva omma nimä joba kaugõh nõia elamust. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Ööse tuli es pala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öösi öütsis tuli põleb kõik öö läbi, siis hommikuni jäävad süed, hüdse, perrä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Öüdsih käümine lõpõtõdi arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüdsilaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/b/2.html
Öüdsiliseq heitsiq tulõ kõrvalõ magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüdsi mänge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüdsipoisi tulõkõsõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/21.html
Öüdsivahi poolõ viidi joq inne kuvõrd rüki kokko õgaüts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüdsivaht kai päält, nigu kellele haigõt tetänü-üs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüd’sivah’t näk’k, ai öüd’silise üles ja naati sutt hagõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öüts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Öütsih käüja olli poisi vai tütärlatsõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Öütsih käümine püssü mii' külah kõgõ kavvamba. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Öütsivahil oll tirinui, minka hobõsid hirmut tulõlõ lähembähe ja' sussõ mõtsa õks kavvõmbahe. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
ÜKSIN, TUKSIN… http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/liisklugemised/
ÜLE, ÜLE, VIHMAKENE! http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/24/14-ule-ule-vihmakene/
ÜRO Latsõ Õiguisi Konvents'oonin mõistõtas latsõ all kooni 18-aastagast inemist, ku latsõ suhtõn kohaldatava säädüse perrä ei loetaq tedä inne täüsiälidses. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lats
ÜRO perrä kuulussõq Kesk-Ameerikahe sääntseq riigiq: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kesk-Ameeriga
ÜTS MIIS SANNAH VIHUS, KATS USSÕ TAKAH KOPUTAS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
ÜTS VALA, TÕÕNÕ JUU, KOLMAS KASUS? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2768
Üc “kostka pandmise” viis oll sääntene: http://seto.ee/2013/11/ette-kaemisost/
Üc kõlasi nii "Ku Ilmal olnuq lõpp, miä sys sääl lõpu takah um?" http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ückõrd kässe seersant soldanil naata syaväeosa habõna-aajas ja and' viil kõva käsü üteh: http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
(Ühelt vanalt soldatilt.) http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/108.html
Ühhe Slawoni kele ramato järrele ma-kele ümberpannud N. Orlow. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Üits ainus peräkints jäi Katrile tuvva, keda ta toole ka süvva äangäs. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üits iistvedai Sirje Rist ütel, et om kahju, et Valgamaa poole pääle jäävä mulgi valla es tule siikõrd kampa, aga edespidi võive na viil miilt muuta. http://sakala.postimees.ee/2168823/print/mulgi-uudise
Üits kaupmiis ollu pulman. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Üitski inemine seda varjupaika viil ei tiia ega saagi teedma. http://vikipeedia.ee/Hirmuotsija
Üitskord ollu serande asi, et peigmees kuuli ära. ja pruut jäi ikma kodu. http://www.rahvakultuur.ee/?s=1439&action=print
Üits käsnade kaotemine om nõndaviisi: võta kadukuul neljabe õhtu põhja puult katuse siist ütese rüapääd. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1238
Üitskõrd jälle om Endrik kirstun jänest valvanu, Kari muste juudi ninadege poissa tullu sinna. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Üitskõrd, kui ta jälle vällän komberdaman olli, tulli rebäne ta manu ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/vahkjarebane.html
Üitskõrd kõnd üits kuningas oma vellega ilusade mõtsa ehitetun lustiaian, kon 1 mitmesugutse puu ja lilli kasviva. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Üitskõrd oll üits mees säält üüse müüda lännu. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Üitskõrd tulli vares vällast ja ütel: http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/225.html
Üitskõrd üüse, ku poiss joba maganu, koputanu kiäki usse pääle. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Üits miis tulep sinna ja ütlep: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/51.html
Üits ol’li kesken ja pandse ennäst selle järgi rõivile, nigu laulun üteldi: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Üits om pikkä piluline, … http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Üits suur sinine ärg tullu tule manu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/237.html
Üits tönn ollu villä täis, tõne tönn jääd ja kolmas tönn verd täis. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=16
Üitsvahe olli terve Valgamaa pääle ollu pallalt kaits näitemänguruppi. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Üksikidõ sõnno ja lausiidõ kirotamine. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Üks jut nore rahwale. http://www.nlib.ee/html/expo/menurmt/vaga.html
Üks olli, et panti rõivas üle pää, silgutati vett säält ülevast alla. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ül'ti, et ku müürü koeti, sõs ol'l jo Karnilei kah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Üldas, et viin om Jumalast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldaski, et noq kaegõ meheq, löömi käe kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldidselt ommaq Ants ja Kalju Eesti Kagu-nuka eloga rahul. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Üldse kuulutas taiva hummogunõ punõtamine halbo ilmo, õdagunõ häid ilmo. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=12
Üldäs: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=29
Üldäs', et ku pühhä piät, syss tekui mitte midägiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et Juudas tekk viina, a Jummal pöhend. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et al’akseijah riivehmreq vällä, rattavehmre sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et katõ süämegaq kuningas ol’l olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et ku kotost kutsutas, syss lastas näid kaq välläq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et nulgnaane mingui üüse ütsindä vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et nõiaq ja halvaq, et nuid peetäi paigah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et soo om pühäle Piitrele jaq Jaanilõ, a maq arva, et soo om papõl esiq säet, et piimäkorjamises. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et soovoori tulõ tulõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et talsipühi hommogu vii ask vällä ja saista uniku otsa, syss kuulõt, kost poolt kos’aq tulõvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs, et vasklikal olõi silme, a täl ollivä silmä. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Üldäs, ku kassi hoiat, syss lätt hopõn ka kõrda, ku kassi pessät, syss olõi hobõsõq ka hüäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs mynikõrd, et sa olt ahovirusõh nigu kundra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs mynkord: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs nii, et noorik sai meile ka hüä kar’atsikõnõ, nigu hüä kur’akõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs viil, et ku küündlepäävä lummõ satas ja päivä näüs, syss saa suvõl pallo marju ja ubinit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üldäs õks nii: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üldäs, õt nimä’ olõ-õi’ tüütänü’ Eestih. http://www.seto.ee/VI-Seto-Kongress.html
Üle Amazonasõ lää-i üttegi silda . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Amazonas
Üle Euruupa tahetas majju lämmäpidävüst suurõmbas aia. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Ülearvotarkus iks! http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Üle-eelä astsõ sa nagla otsa! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Üle-eeläq oll’ ilosa imäkeele päiv. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200446/margo.htm
Üle ei olõ kiäki midägi küsünü. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Üleherküs vai allergia om organismi sais, kon mõni esiqhindäst süüldä ollus (allergiin) pand immuunsüstemi tegemä esiqeräliidsi antikihhi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleherk%C3%BCs
Üleherküs või ollaq tõsinõ tõbi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleherk%C3%BCs
Üle hulga ao tagasi tullõh trehväs timä tii pääl umma tiinret. http://seto.ee/category/jutuq/
Üle ilma kõnõlõs taad 127 mill'onat inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaapani_kiil
Üleilmalidsõlt om tuud nimme naat tarvitama 1935. aastagast, inne tuud pruugiti õdagumaiõn nimme Pärsiä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Üle ilma reklaamitas nii pall’osit ands’akit asjo, millest es mõista und kah nätä. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Üle jyy hõimlaisi manuq käümine olõ-i kunagi peris mahaq jäänüq, rassõl aol om ka salakaupa veetü, nüüd tetäs niisama kuuntüüd. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Üle jyy purrõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle järve hiidiq vasarat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülejäänü neli tsirku olli ka kõik süämega tettü ja tävveste esi näkku. http://www.kylauudis.ee/tag/keelepesa/
Ülejäänüq Ilma jagami nii niguq innegi keräpinduis. http://www.obs.ee/enn/Ilmaluumisoppus.pdf
Ülejäänüq viis päivä ommaq tüü- vai äripääväq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/N%C3%A4d%C3%A4lip%C3%A4%C3%A4v%C3%A4q
Ülejäänü tii kõndsõmi jalaga täitevkomitee majani. http://www.kylauudis.ee/2011/09/04/kunagino-paaripandja-nuurpaari-kuldpulman/
Üle jõõ eläs üts miis, kedä kutsumi Hansapangas: om viina vaia, rauda vaia, kõkkõ saat! http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ülekaalun ommaq Nepalist sisserännänüq nepallasõq, kiä kõnõlõsõq põhilidsõlt nepali kiilt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Bhutan
Ülekaehus täämbädsest Umast Lehest Täämbäne Uma Leht kirotas tuust, et mi kandi vanno ja tervüseviaga inemiisi huuldaja’ nakkasõ’ ammõtit opma Võro haigõmaja man, piä-i tüü ja perre mant Tarto liina käümä. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Ülekannõq, käügivahetus ja piduriq ommaq jalgratta umaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Üle katõ kolmandigu rahvast om alla 30 aastaga vanaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Üle 40 kitsõ om kõgõ rohkõmb, mis ma olõ nännü. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Üle kolmõ kangõlasõst vägimehe ol´l näit ainolt üts vassar. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Üle korgõ läve oll' kuradi halv kõkkõ vällä aiaq jaq kävvüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üle korgõ pilve. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/14.html
Üle kõgõ jaq nuka ts'alku sisse kah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üle kümne aasta ei soovita ma ülepää savvusanna lakõ pitä. http://www.kylauudis.ee/2011/05/24/sann-palli-uten-lihaga/
Üle kümne minodi üte raamadu takah istu – kes säänest «piinamist» vällä kannatas seoilmaaigu? http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Üle lõunavaihhide ol’l mõskmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülemb an'd' tälle evangeli raamatu ja risti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülemb ei taha minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülembjoosul olõ-iq jõõ perveq korgõq ja tuuperäst ujotas tä keväjide luhaq üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Koiva_j%C3%B5gi
Ülembjärv om järv Põh'a-Ameerikan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Clembj%C3%A4rv
Ülembpiiris om kõgõ vähämb maisõmaa Austraalia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Ülembtsootska Raudoja Ahto sõnul saa-ai timä sjood asja peris ütsindä otsusta, koh kuningriik tulõ – tuud piät õks vallavanemp ka kinnitama`. http://www.kylauudis.ee/2010/09/26/jargmine-seto-kuningriik-tulo-obinitsah/
Ülembäq seletäseq, et miq tiiä külq, koh om üts ilma kõõ ilosamp tütrik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülembüse tribüüni pääl olli vihast sinidse. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Ülemb ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle 170 mill'ona elänikuga om Pakistan rahvaarvo poolõst kuvvõs riik kõgõn ilman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pakistan
"Üle mu ka iks pallö ei mängi!" http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Üle mägestigu lätt Transiraani raudtii. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elburs
Ülene internetitunnus ( inglüse keelen generic top-level domain , lühendedült gTLD) om internetitunnus , midä tarvitõdas määnestki tüüpi organisats'uunõ jaos. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Clene_internetitunnus
Üle nelä tunni pikil ettevõtmiisil soovitamiq tarvitaq vähämbält kattõ tõlki. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/suulino-tolkmino/
Üleni hõpõnõ oll, mäenutti sõit’ joq ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle paklide joq hup’s’ma tsura mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle piiri jalg pandaq, sai mehele linigehandu pite kinniq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle pini om är saadu, üle hanna om minnä. http://www.kylauudis.ee/2012/10/18/46865/
Ülep oll tuust aost jo' kainõbast saanu' ja ummi ülebidõga' kõnõlnu' ja löüti, õt mii' mäntsegi' salaluuraja' olõ-õi'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Üle poolõ liina elänikest ommaq vindläseq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Daugavpils
Ülepää om pannkuuk sääne asi, millel lõpmalda retsepte. http://www.kylauudis.ee/2012/04/18/avitago-voromaa-soogiraamatut-teta/
Üle riigi oll’ tä 12. kotussõ pääl. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/inne.htm
Üle riigi om esiqeräline tuu, et timahavadsõ kooliaastaga algusõs panti kinniq hulga kuulõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept5.htm
Üles! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Ülesastja' laadulava pääl 9.00-14.30. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Ülesastja' liinalava pääl Põlva Kaubamaja takan 10.00-15.30. http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Ülesastmiisi tulõ vast viis: http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Ülesastmisõ kelläao' võiva' ka veidü tõistõ minnä'! http://www.umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=50&Itemid=66
Ülesastmisõq olliq väega populaarsõq ja noidõ jaos luud kontserdiq ommaq Mozarti parõmbidõ töie hulgan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Üles astuve viil Alliste kihelkunna lasterühmä ja pakutess suupistit. http://sakala.postimees.ee/2180831/print/mulgi-uudise
Üles astva uma kodukotussõga köüdedü muusigainemise ja tõsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Üles kasvi Adson sugulaisi man Võromaal Tsoorun, Sõmmõrpalon, Osolan ja Sännän. http://wi.ee/voro/kiranigu/artur-adson/
Üleskirjutusi, midä P-Tartumaa mängudele manu panda, ei ole kokkusäädjä siiäni leidnu. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/laulumangud/mangud-dialoogid/
Üles omma loedu ka vahtsõ umakeelidse välläandõ ja kultuurisündümise, miä omma ilmunu vai olnu simunapääväst 2010 kooni simunapääväni 2011. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ülespandmisõ ja transpordi kõrraldas teljä, a tuu olõ-i väega rassõ – kindit om üts pappkastitäüs ja mõttit ülespandmisõs saa tõisi käest, kiä taad näütüst joba pruuknu omma… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ülest iks lätsi uibohe. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/h/41.html
Üles tulõvaq, syss kaq ma viil jõvva näidegaq vääreldäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle suidsusanna ei võta mu silmin ütski sann. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Üle suu minnen essünü är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üles, üles! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ületse Pelli võrrandi lahendamisõ meetodi löüd' edimädsenä Jayadeva , kink tüü om külh kaotsihe lännüq, a tuud tüüd om tsiteerit 11. aastgasaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Ületsehe om Budismin kats suurõmbat tsihki: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Ületsembält, hulkõ , kon I om määnegi hulk, kogo om hulk , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq vähämbält ütte hulgõst . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk%C3%B5_kogo
Ületsembält, hulkõ , kon I om määnegi hulk, ütine osa om hulk , kohe kuulusõq kõik as'aq, miä kuulusõq kõikihe hulkõhe . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctine_osa
Ületsin internetitunnussin om kolm vai inämb tähte. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Clene_internetitunnus
Üle tulitsõ mere ja läbi uibutsõ saarõ minneh kak’k hindäl kyik silmäq arq jaq palot’ jalaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle tulliq kolmõ mäe: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/20.html
Üle tulliq kolmõ nurmõ: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/n/20.html
Üle 95% tundvaq kirjä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Venezuela
Üle tuu kõ käüti rahvas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üleujotus om tuu, ku vesi ujotas üle määntsegi maatükü, miä inne olõ-s vii all. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleujotus
Ülevähnpuul kirotõdust piäsiq selge olõma, et Haanimaa olõ-õi täämbädse päävä Haani vallast vällä kasunuq vahtsõnõ asi, a põlinõ maanulk, miä küünüs üle parhillaidsi umavalitsuisi piire. http://www.haanimaa.ee/
Üleväst kuusest kuulu miis visinät ja sossi 1 , kaenu 2 üles - üts huss üleväh nakas 3 pallema 4 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Üleväst syss, ku korgõst sattõ täl’le Il’jä pääl’mäne rõivas maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üle võivaq ujotaq näütüses jõõq , ujaq , järveq , midä tulõ egä keväjä väega pall'o ette, a harvõmbahe ka mereq , nigu tuud om aig-aolt johtunuq näütüses Pärnän ja Peterburgin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Cleujotus
Üle öö jalq tuu kirst tul’l väl’lä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üleüldine kar´alaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/e/5.html
Üleüldine surmalaul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul3/g/1.html
Üleülditseq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/r/8.html
Üleültse mängitäs kõike neid kivimänga hüä käega’, vaehtõpääl õnnõ mõnõh mänguh tulõ appe ka’ kuri käsi. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ülge, et Ivvan Petseri hobõstõliseq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülge, et me olõ Ivan Petseri kar’usõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülikooli Lõuna-Eesti keele- ja kultuuriuuringidõ keskus. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/uudis.htm
Ülikooli akadeemilidseq tradits'ooniq andvaq liina elolõ värmi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikooli asot' Portugali kuning Dinis 1290. aastagal Lissabonin ja tuud kutsuti Estudo Geral (ladina keelen Studium Generale ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikoolih luulõt’ Leila edesi. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Ülikooli logo ja rektoraadi värm om tummõrohilinõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikooli man tüütäs ka Lõunõ-Eesti keele- ja kultuuriuurmiisi keskus , miä kõrraldas ülikoolin võro keele jm lõunõeesti keele ja kultuuri ainidõ oppamist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tarto_%C3%9Clikuul
Ülikoolin käü tüül umbõs 3000 tüütäjät ja sääl tetäs uurmistüüd päält 70 tiidüsalal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Ülikoolin naas' Jakob rahvalaulõ kaema joba keeletiidüslidselt ja kultuuriaoluulidsõlt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Ülikoolin om kolm kampust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Ülikoolin om 8 tiidüskunda, kon saa oppi humanitaar-, sotsiaal-, luudus- ja teknigatiidüisi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikoolin opp 17 000 üliopilast ja käü tüül 3000 tüütäjät. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu
Ülikooli päähuunõst mitte kavvõn om Uppsala Ülikooli Raamadukogo ( Carolina Rediviva ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ülikooli raamadukogost lõunõõdagu puul 35 miitre korgutsõ mäe pääl om Uppsala Loss ( Uppsala Slott ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Ülikooli rektoris om 1993. aastagast saaniq olnuq Lajuneni Lauri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Ülikuul ehitedi paika, midä tundas nime Estudos Velhos all, tuu om umbõs sääl, kon täämbädsel pääväl sais ülikooli pääraamadukogo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikuul es jääq Lissaboni kuigi kavvas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikuuli tahtjit om pall'o. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Ülikuul om asotõt 1958. aastaga, ku Soomõ toonanõ president' Kekkoneni Urho kinnüt' säädüse ülikooli asotamisõ kotsilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oulu_%C3%BClikuul
Ülikuul` tetäs valla riidedsel pääväl kell kats`. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunuudis.htm
Ülikuul’ raadiolainidõ pääl… http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Üliopilaisi abiga uuritas, kuis eläjide pidämine om ao joosul muutunu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Üliopilaisil om 13 seltsi ( nation ), kohe kuulutas harilikult tuu perrä, määntsest Roodsi piirkunnast perit oldas. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Uppsala
Üliopilaisilõ miildü vanast kah kavva maata ja tuuperäst võtt' sääne asi näid hirmsahe vandma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Coimbra_%C3%BClikuul
Üliopilaisist ommaq joba üle poolõ naasõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Ülipikkust märgitä-iq, ku syna om ütesilbiline, vai ku silbi(piiri)n om kk , pp, tt, ii:, uu:, üü: vai yy – helüq, miä ommaq kygõ ülipikäq. http://www.folklore.ee/Synaraamat/pruuk.html
Üllar tikkas kõivo kah, a mitte egä aasta. http://www.kylauudis.ee/2013/04/18/kevvai-tulo-mahlaga/
Ülle : http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/index.htm
13.25 Ülle Harju. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Ülle «Hoovi» ja Kõivupuu Marju «Rahvaarstid Võrumaalt». http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Üllel om vaia lisarahha tiini, selle et hoolõkoton, kon tä tüüd tege, omma palga alomadsõ piiri pääl. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ülle, ojala uno, Kasagu enn ja Kõivo Madis. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Ülle olgõ pääl om paprõmajandus. http://www.kylauudis.ee/2012/12/02/ettevotja-valgjarvelt-vanomba-toogo-nooro-maalo/
Ülle ütel’, et üts sort rahvast korjas marju niipallo, et õllõraha kokko saanu. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Üloga olõ latsõn matkaman käünü, Karakumin ja mis kotussin kõik. http://www.kylauudis.ee/2012/01/12/hainsoo-meelis-liina-tagasi-ei-taha-kulh-inamb-minna/
Ülol tuust kahju olõ-i: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Ülolõ õkva vasta kõrvu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/kerg.htm
Ülo pidä mõtskunnan saemehe ammõtit. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/elu.htm
Ülti: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülti, et Karnilei lät's viil koolult sinnä' appi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ülti, et määnäst karva lasnits um majahn, säänäst karva lätvä eläjäq edesi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Lasits
Ülti kõrvalt: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülti näile, et süük teil om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ülti vasta näile nii, õt sõavägi läts mäe sisse uusi rüüvlit otsma ja jäiegi sinnä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ülti õt tuust sai abi ka kijä pallo jei ar. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1111
Ül’däss, et Krystusõ ryndu pääle hiidät’ syss põl’vigaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’däss, et Pühä-Maar’a ol’l Kiiovast saadõt taahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’däss, et in’ne viimsepäivä piät Taeluvah viil mastõr saama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’däss, et kohe taht lubada sään’dsehe paika. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’däss, et tah Hõpõuja kotussõh ommaq sään’dse halvaq - sitaq, et nuuq tüt’rikku ka mut’idiq, tahaas laska ris’ti-tii pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’däss, et tuu talo no kuigi ei eläneq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’ti, et Karnilei ol’l pallõlnu jumalat, et hoiaq mu maad nälä iist ni räüsä iist ni sya iist ja õi olõq kah meil siih suuri hät’i olnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’ti, et ku müürü koet’i, syss ol’l jo Karnilei kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’ti, et os’akoppa lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’tigi, et noorikõl olgõq jänese jalaq ja kuninga miil’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ül’ti iks rahvah, et mis näq noid vannu puid puttõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ümbre ilma küünüseq, ümbre pää ei küünüq? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Silm
Ümbre järve eläs saami põlisrahvas, kiä kõnõlõsõq inarisaami kiilt . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inari_j%C3%A4rv
Ümbre käü ja kaes, et mis soo piät olõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ümbre maja omma egäl puul võrgu ja puuri, egäsugumaidsi kirivit tsirkõ juusk aian ja moro pääl. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ümbrepandmiskontor A&A Lingua OÜ om kimmäs ümbrepandmistöie tegijä aastagast 1999 pääle. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Ümbrepandmiskontor A&A Lingua pakk kõrralikku ümbrepandmisteenüst inämb ku kolmõnkümnen k... http://www.lingua.ee/vr/
Ümbrepandmiskontor A&A Lingua pakk kõrralikku ümbrepandmisteenüst inämb ku kolmõnkümnen keelepaarin. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ümbrepandmiskontori A&A Lingua kirän ümbrepandmisõ teenüs om sertifitseerit Õuruupa ümbrepandmisstandardi EN:15038 perrä. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ümbrepandmiskontori A&A Lingua ümbrepandmistüül om Õuruupa ümbrepandmisteenüsside kvaliteedistandardi EN 15038:2006 sertifikaat, miä tunnistas miiq tüütäjide as’atundmist, läbipaistvat projektijuhtmist ja väega hüvvä ümbrepandmistüüd. http://www.lingua.ee/vr/meist/umbrepandmiskontorist/
Ümbrepandmistüü hinda rehkendedäs ümbrepantu teksti standardleheküle perrä, kon om 1800 tähemärki üten tühüssidega. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ümbrepandmistüü kergendämises pruugimiq ümbrepandmisõ abiprogrammõ, miä avitasõq hoitaq üteliidsi terminiid, lühendäseq telmise täütmise aigo ja võivaq kõvva vähändaq kliendi kullu. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ümbrepandmisõ man om kõgõ vähämbält kolm as’atundjat: ümbrepandja, keeletoimõndaja ni projektijuht. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/kiran-umbrepandmino/
Ümbrepantuid tekste toimõndas kõrraligu ettevalmistusõ ja ümbrepandjakogõmusõga as’atundja, kiä mõist nii tsihtkiilt ku imäkiilt. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Ümbrepantu teksti õigõt terminitarvitust kontroll valdkunna as’atundja. http://www.lingua.ee/vr/teenuseq/toimondamino-ja-korroktuur/
Ümbre savvuritsigu piat olõma kõkõ veideb puul miitrit vapa ruumi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Savvuritsik
Ümbresündümine järgmäidsihe ellõ om osa kogo ilma köütmisest ja püsümüsest. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budism
Ümbretsõõri om hulga soid ja mõtsu. http://www.kylauudis.ee/2011/05/05/kobras-%c2%abkutt-sanna%c2%bb/
Üm’bre üt’e mäe ol’l kõõ k’äunuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri es’ kattõ mant arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri kindaq unõhtugiq kummi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri käs’k kunigal hin’näst ris’ti kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ürile an’ti kat’s päivä ja kat’skümend nelli vuuri manidaq, hobõsõ jago kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üril poolõ habõnit ar vidänü, Migulal ples’si lahki ja päävä sän’gü om ar pur(u)tanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üril valgõ hopõn’, a Migulal ol’l olnuq must hopõn’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri om hobõsõ pühä, timä om armuline kah, ül’ti, et üt’s suurõb inemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri opas’, et tek’ke har´giq ja pangõq harkõ pääle üles ja kõrbakõ timmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri pan’d’ kuningatütre kõrvalõ, esiq saistas ette uma hobõsõgaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri pan’d’ umaq kinda rehetarrõ ahokummi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üripäävä hommogu peet’i jalq tuudsamma õhhi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üripääväst om migulapäivä kat’s nädälit ja kat’s päivä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üritedi kolmõl kuul, kolm kõrda järest: urbõkuun , mahlakuun ja lehekuun . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vabahuss%C3%B5da
Üritüse kõrraldajakuul Puiga tõi lava pääle ja ette luu Kasaritsa mõisaherräst ja timä rehepapist. http://raamatukogu.koolviluste.ee/m-kaskkoiv.html
Üritüse pääkõrraldaja Põlva Käsitüüklubi iistvõtja Tageli Asta ütel`, et timahavvanõ käsitüüpäiv om joq viies ja ega aasta um käsitüüpääväl käünüq keskmädselt tuhat inemist. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Üri virot’ täl’le vasta, lei suust mõõga sis’se, ni hüä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri üt’el’, et ku es lövväq, sööge tä hin’näst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri üt’el’, et lääi ma joht um’mi rõivit muaga tegemä, ku tä om, las täl ollaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri üt’les, et mis mul vah’tiq, mino hobõst kiäk’i ei näeq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üri üt’les, et mul valgõ hopõn’, mis ma vahi timäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt's naane kõgõ käve pallo pit'i üüse, kar'amaid pit'i, kõõ päit'sid'iga riib' kastõt, kadajet pit'i ja pedäjet pit'i: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=11
Üt's päiv ma külvi tee veeren seädsid. http://www.folklore.ee/lepp/karula/?sel_id=27
Üte aasta opsõ tää viil Pedan kultuurharidust. http://wi.ee/voro/kiranigu/lembit-kurvits/
Üte edimese tüüna olõs vajja kõge Vana Võrumaa jaon teedä saija, ku pallo meil ültse om vannu savvusannu, ku pallo näist pruugitas ja ku pallo om vahtsõst ehitedü manu. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Üteh andas muna karussõlõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=27
Üteh eesti mustlaisiga kattõ tävveste ärq ka miiq ummi Laiuse mustlaisi keelemurrõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mustlas%C3%B5q
Üteh kar’a kaitsmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütehkuuh mindäs kunigriigi lava mano. http://www.koduvald.ee/teated/2868-manguselts-kulastab-kuningriiki?tmpl=component&print=1&layout=default&page=
Ütehkuuh vällä minnä – tuust om api. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Üteh küläh kats tükkü oll tapõt arq, syss ütel oll hal’las vüürättki vüül. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteh küläh käve rahvas väega ilda sannah, kigõ iks üöse tulõga, sis naksi’ sääl vana’ kur`ä’ ka peräh muid käümä, kolm puolpäivä jo näti iks tuld sannah üöse, perremies käsk iks kell kaema minnä, a tihe es kiäki, sis kolmad puolpäävä jo ängu`s suurt massu toolõ, kiä lääsi. sis ütel sulanõ, et ma nu lää külh vahtma, a massu ma joht võta ai’, a ma parhilla lää äi’, inegu tulenä puolpääväl. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üteh küläh oli zur`ä sanna taadõ kullõma lännü, miä naase’ sannah kõnõlasõ, ni ku nuo kuuli’, miä naase lauli’ killõ helüga, sis lasi nimä torrõ helüga vaihõlõ: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üteh leedukast mehega käävä nä õks aig-aolt tõõsõl puul piiri. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Üteh mõisah lei’ kõik mõisa rahvas süöme pääle, et mingu ui kiäki süömä, ta süök um väega kõhn, miä andas, ku mi’ süü üi, kül sis naatas parembat andma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üteh mõisah oli kubija’, kiltri’ hirmsä kur`ä’, herr käsk väega kõvaste tüö pääle lizzu, inemise jovva as kuigi ni pal`l`o tetä, ku taheti, kül pessti, tapõti tõisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
“Üteh om kõva vesi, tõõsõh om kõhõtu vesi.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteh otsah ora, tõõsõh kerä, keskpaigah hiirekeldri? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Üteh paigah tulti üöse aiksahõ üles ketrama ni tütreku kästi aida mano minnä, paklit ozma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üteh pandvaq mynõq poisi-kooljalõ väidse kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteh rannapoolsõh külah tulnuh katsk sika näol kõpst! http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üteh sandirüvvekeseh läts Pihkva poolõ minemä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteh suokolgah um üz väikene järve lombikõnõ, tuo kuzutas Külmjärv, tuo olõvat väega süvä, üldas põhalta ollõv, sääl um ka hirmsa külm vesi seeh, nigu kiäki kannahaai' sääl vieh olla, sääl ei sigine ka kalapujaki, minikord um mujalt järvist vied kallo, a nuo lõpi sedamaid ärr'. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üteh suurõh küläh oli hulk virku ja laisku naisi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Üteh uibuh kasvi kolm kullast ubinat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteh võttaq 0,6 – 0,7 suurusõgaq heegelnõgõl ja höste peenokõist katõkõrralist villast langa. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Üte hää tegevuse olõ ma hindä jaost timahava tennü – ma` olõ parteilisele tegevusele „ei“ öelnu. http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Üte inemise keelepruuki nimitedäs idiolektis. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kiil_(keeletiid%C3%BCs)
Üte inemise, kiä tiid hüvvi kikkaseenekotussit, pääväsaak või mõnikõrd ollaq esiki mitukümmend killo. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kikkasiin
Üte jutu seeh ol’l, ku vanapaganaq ütstõist kutsiq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte kanamuna pääle lätsiq tüllü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte karbi saimi sügüse kätte. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Üte kassi peräst tundsõ Ain tükk aigu hirmu, et näpp mädänes otsast är. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Üte kivigo pand tä ar kurja pekko, nii õt hüä käe pekko jääse jäl’ üts kivik. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Üte klaasiga hiit’, sai kuulja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütekorragaq nõs’t’ suurõ tuulõpöörähüse jaq kuningatütär kattõ syja seest arqkiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte korraga tundsõ, et üz tedä käe päält kõdit, kai, näkk kusikuklasõ sääl ollõv, tuo naas nõvvatõlõma, et miä sul nu sõbõr viga um, miä sa murõhtat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Üte kotsilõ arvati, et tuu om vast väiku laukhani («Om siski valgõpõsk-laglõ, mere veeren harilik, om nättü rändämise aigu ka Peipsi veeren, a Antsla takan om timä nägemine tõtõst väega suur asi,» tiidse tsirgutundja Kalla Urmas pilti kaiõn – H.Ü.). http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Üte kotusõ man olt õigõ hädäh, kuis nu olõsi tähti tetä, tuo um ääl, koh j. täht katõ täje vaihõl um, nigu sõnah: vaja (vaija) puja, poja, maja, ajastaig j.n.e. Säält tulõ tuod j. tähte nigu veidikese õnnõ keeleotsaga puta hutta, vällä üldä otsani ei ei tulõhe, a maaha jätta ka iks või ei, i. tähte ka sinnä asõmõlõ hüäste taha ai sündüdä, muudgu lasõ umal j.l olla pääle. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Üte kuu tel`mine mass 5 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept.htm
Üte käega ommaq ja üte jalaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte kätte jaq tõõsõ kätte käve . http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütekõrra elänu jälle ütel kotal 1 talutüdär ja vaenelaits. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Ütekõrraga nakas' vanamiis aiatama ja kargõlõma. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ütekõrraga tõsse maailmatu suur kohhin ja mühhin ja maahavisatu viitsilk nakas kiimä ja lagonõma. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Ütekõrra lätsi kärbläse kuninga pää pääle ja tä lei nahkmõõgaga kuninga plessi [kiilaspea] lahki. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ütekõrra olive kolm nuurt poissi viil õhtu il'lä Pärnu linnan kõrtsin juunu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Ütekõrra oll mies tie pääl,ni naane iks uot tedä kodo, a ütligi tulõ õs, ni üte õdagu, ku jo naane magasi, ni tull üts mies tarrõ, ni naane võtt tulõ üles ni tunsit, kas um uma mies, a /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütekõrra tullu neil aga kalade jaotamise man tülü ja nakanu sääl rüselema: tõine tahtan ikki tõist ja tõine tõist ala aada ja kõvemb olla. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/16.html
Üte külamehe man pandsõq küläkaagiq tinna ja ku külamiis` oll` piisavalt pur`oh, sis otsustiq meheq külamehe käest midägi ärq varastaq, et viil edesi juvvaq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel': http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel'di uma ait'umma jumalallõ, imäle ja esäle kah. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütel' esäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et ku suurõs kasus, nakkas torotõrjujas. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kira.htm
Ütel', et ku sääntse sõrmusõ tuut arq, nigu kuningatütrel sõrmõh om, syss saa timä sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et ma inämb tahaqki-i kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et maq müü arq lehmä, vast nakkas syss mullõ ka raha mano raha tulõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et mul kästi kynõldaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et mullõ näüdätäs noq kyiki paiku. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et mul tulõ kõõ nigu must mägi silmi ette. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et noq olt sina kaq külält hirmu ja hätä nännü siih, no läkiq arq siist vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel', et tul'l üts sälätaadõ, tänit: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ütel', et usu külh, a ega mi tuud viil ei näe!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200339/elu.htm
Ütel' hädägaq arq, et maq sääl jaq sääl liinah käve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel' möldrile, nakkamiq säädmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel' velele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel Ivvan, et naksi ma syss kaema, kas nynasyyrmit om, niq arqki kattõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel Kargajalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel Külbjäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel Maatasõjalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel Vuntsilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütelde: http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=1220
Üteldi: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/margo.htm
Üteldi, et Jakob piät tingimäldäq terve tuuaigsõ katõklassilidsõ kreiskooli läbi tegemä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Üteldi, et kuningas sõit varsti ka uma pruudiga kodo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteldi iks, et tüüd tege häste, a muidu om, miä tä om. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/kiraq.htm
Üteldi ka syaväetorn, selle et ehitäjäq olliq iks syaväelasõq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/ago.htm
Üteldi nii, et noq om, tütär, tasot. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteldi sii sõna kah, et, hunt, ärä minu luuma putu, ma lää esi hommen perrä. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Üteldi talle kohe, et ära tule nuurt luuma vaatama ja sis ta ei tulndki. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=27
Üteldi, teemi porivatska, et Poorna jätäi ahopaat tühäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
(Üteldäs, et P eloniguq ommaq paarikaupa ütidse osalda .) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Üteldäs, et Riigikogo om uma rahva näo perrä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Üteldäs, et ei või võtta, päiv tulõ käumast tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteldäs, et kes kuu vaheaiga sünnüs, sis tuu olevät suguta, kas luum või inimene. http://www.folklore.ee/lepp/sangaste/?sel_id=13
Üteldäs, et kitsõpiimäl om määnegi esieräline maik. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Üteldäs, et neo kapsli omma immuunsüstemile hää, neo tugõva luid, neo nõstva truksust ja seksuaalenergiät... http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
Üteldäs, et perräjäänü omma Vänkuuverin kogõmuisi hankman. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Üteldäs, et syss essüt arq, ku vanasita jälgi pääle saat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteldäs, et timä stiil pand' alossõ impressionismilõ . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Turneri_Joseph_Mallord_William
Üteldäs, et tuu saat kolm päivä pääle surma! http://www.kylauudis.ee/2011/04/21/kasaku-enn-tiidus-ei-seleda-uttegi-tahtsat-asja/
Üteldäs tuud kah, et midä rohkõmb taruvaiku, toda külmemb talv tulõ. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Ütele katusõpoolõlõ panti kats vaotust. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ütele löütüle pinile pidi Piiri Ain narkoosi tegemä, et tedä Võrolõ var’opaika sõiduta. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütele mehele oll kiäki tark opanu, et ta surmahirmuga nõvvo küsünü, kuidas hirmsa vainlasõ käest pästä: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütele mehele oll susi tii *1 pääl vasta tulnu, lammas suun *2 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/120.html
Ütele mõisnikulõ tul'l tõõnõ külälisess, köh pääle üte ja tõõsõ jutuajamise jahi pääle minti. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=29
Ütele poolõ haudmine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, er saq olõi mullõ midä halva tennü, mul kaq olõi sullõ mink iist tetäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütele sai viskli (kühvel, millega teri visatakse puhastamisel), ütele kass jaq ütele niidsekadsakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel esäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et jää tõõsõst aastakast kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et kaeh, kyik om õigõ, mis esä opas'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ku Sokolova Juus'ka lätt kivile, syss saa meile ka leibä, miq arqki tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et kui minulõ Jumalaimä and silmäq tagasi, syss ma kyik rõivaq, hobõsõ riistaq ja rattaq jätä siiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et kulla tütär, mul omma leeväq ahoh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ku olõsi maa päält taivahe tulp, syss ma käänäsi taiva alla, maa üles. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ku sa tuuh poolõ ülnü, ma su kaq arq neelähütnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ma inne ei saa minnä siist, ku min tuu mullõ rõiva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ma inämb kauõmbahe 84 ei lää. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütel, et ma sinno vii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ma sul sood kivvi inne lasõi võtta, ku mu ar naasest võtat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ma tapa su kaq arq, ku sa arq ütlet. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et meid esä käs'k, et ma toolõ anna kuningriigi, kuva 54 löüd tsirgu ar'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütel, et meid esä käs’k, et ma toolõ anna kuningriigi, kuva löüd tsirgu ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et minno veritside hammastõga kolq miist veiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et min tuu arq vanaesä raha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et noq otsi mu pääd ka syss. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et poig, sa võtkui naist, tütär sa mingui mehele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et ti ei päse siist surmani vallalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et tuu haug om arq laivatävve sõta neelähütnü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel, et tuu väiko tõrvhussi jaost ei olõ. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Ütele õnnõ panda-as, tuu naas hõikama. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Ütele üteld, et võta säält kesvätükü päält nuu hobõsõnagla är. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ütelge, et perremiis Paalakil om, sõs ei puutu ütski. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
Ütelge: perremiis Paalakil omma, sõs ei putu kiäki. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/76.html
«Ütelge vällä uma arvaminõ ja ku olõti midägi kaitsmist väärt nännü, andkõ kimmähe inne keväjät teedä!» ütel’ Kalle Rein. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Ütel herräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel hummokul, ku ta jäl vandsõ, tull tuulispää ja nõstnu vanamehe korgõlõ ja pandnu sarapuuhe maha. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
Üteliisi olluq meil ka raudtiist igävene mälestüs olõman, ku tä ärq häötedäs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ariq.htm
Ütel immäl om keskmädselt 1,4 last ja kuulminõ om 7,9 1000 inemise kotsilõ 2009. aastaga saisoga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%27aksamaa
Ütel imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel imäle, et ku kuulet, ku lats nakas ikma, siss tulgu-ui vällä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=523&action=print
Ütel inemise jalal om 5 varvast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Varvas
Ütel jalq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel jalq oi Jumalakõnõ, ni sattõ joq tõõnõ taba türmä ussõ iist maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel kerikoh kuningalõ, et mu sysar om ilosamb kotoh, ku no puusliq siih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel kir’äviijäle, et vast sa olõt väsünü, mine sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel käel om 5 sõrmõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/S%C3%B5rm
Ütel lazõl ol`l` hüä ristämm, käve timä alati tuo polõ kostilõ, anti tälle kõgõ sääl hüäste süvvä, iks kosti kodo ka viel. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütel mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel mehel oll' ütlemine: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/margo.htm
Ütel mehel olli suurõq tööliseq ja palgaliseq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel mehel ol väega loriseja naane, tuo kõõ viimätse kelläs vällä, miä timä üsigi inne tiedse. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütel miis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel miis imäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel mutikõsõl oll’ 10-12 kassi. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütel mõtsah, et sa panõ siiä käeq kannu pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel möldrel oll' kolm poiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Ütel naasel ja mehel olõ-õs latsi kedägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel naisõl ja mehel oll kats last, poig Tõnni ja tütär Manni. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=1
Ütel niq tõõsõl ol'l katstõiskümme milijuuni hinglit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütelnu': http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ütelnu esi: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Ütelnu, et tuhat aastad ole ma siin ollu. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ütelnüvä seda ka vägimehele, et nimä täämba liiga väsünüvä olla ja õtak ka käeh ja jõukaemist ette võtta ei võida. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ütel olliq pulmaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel oll kolmõharuga piitsk käeh. http://www.rahvakultuur.ee/?s=509&action=print
Ütel oll luu kurku lännü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ütel oll suur mänguriist, tõõnõ oll sääne kartus (kübar), ku päähä pand, kõ maailma näkk ar. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel olõ-õs syss oll unõh ütelnü, et ma taha juvva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel ol’l vanahalv naasest, tõõsõl ristiinemine. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel ommaq merevõtmõq käeh (üldäs, et meri om tabah), tõõsõl kalavakk käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel om midägi käen, tuu lätt´ ja pand egäle ütele peio, üteldes: http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
- Ütel pernaasel ol`l` pant piimaliem pütüga tiolo üteh, tuo tõi’ tiolise tagasi, ütli, et sealt saa as määnest süöki, a perremies vihasi ärr ni ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütel pinile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel poisil olõ-õs kohki ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel poisilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel pojõlõ 10 : http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütel pojõlõ, minge vaht’ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütelpoolt om Rohumaal ka rohkõmb muutumist nõudva roll, tõsõs või tuu tulõneda tuust, et Saaremets om Indian käünü ja tuu kogemus and tälle suurõmba enesekindluse. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Ütel puul oll' kommunistlik Põh'a-Vietnam ja timä toetajaq, tõõsõl puul Lõunõ-Vietnam, kedä muuhulgan toetiq Ameeriga Ütisriigiq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vietnami_s%C3%B5da
Ütel pääval tull setu ja küüsse: http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Ütel pääval ütel Jummal Juudalõ, õt nakamõ maad luuma. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/pagan/kihelkonnad/setu.html
Ütel pääväl, kui tütrigu kolmõkese järve tsuklõma 13 lätsi, oll kõigõ noorõmba näio rõivastõ pääle üts siug hinne kerinü, kes näiolõ husinaga 14 siält vasta kõnõli: http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/63.html
Ütel pääväl käsk perenaane Soobolit ar' tappa. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Ütel pääväl kõlist` toolõ mehele tõõsõst tarõst täütevkomitee esimiis` ja kässe kolmõs pääväs kolhoosieläjide jaos kõovihtu tegemä minnäq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Ütel pääväl küsse nõid Rapuntslilt, mille tä rõivaq ommaq nii tihhelt kõtu ümbre. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ütelq syss arq, et kaeq, setä maq näigiq unõh, ku miq vahtsõh tarõh magasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel rikal perremehel ol`l` väega undsõ’ poig, saa as tõsõl midägi tettüs, es kohegi käütüs, miä tiä üsigi ka naas`tgemä, iks mut`t`u timä käeh ärr’, sai sai muilõ indes` naar õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütel sis, et leevä läbi sai ma tagasi. http://www.folklore.ee/lepp/puhja/?sel_id=15
Ütel sis jäll kuninga naane, et kedä nu võta vanas inemises, a sõar iks ütel, et massa ai võõrast võtmine, võta iks uma võtt timä viel iks tuo voori aigu ka uma, a sis oli täl jo katsikõ, mõlõmba iks ütte muodu, sis timä tsusas tõsõ ärr kura käe kongli tsoppa, näüdä äs kellekinna äs, a tõsõ iks võtt tuo sõsarõ häond ärr, pani umma tiisüsihe, a nulganaasele pand kassi puja kõrvalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütel talul on siande ohvripaik nurme pääl kivivare sehen ollu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/125.html
Ütel toolõ suurõmbalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütelt puult oll’ nii nal’alinõ ja tõsõlt puult läts’ mu kängäkunds! http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ütelt puult olõsi kuntõ man tegemist niiüteldä matõrjaalõ peräkeisildä ärtarvitamisõ printsiibiga, kuigi inemise vast es pidänü pinisüüki nutsutama. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1358&op=lugu
Ütelt puult om kuulda murõt eesti keele ja kultuuri püsümä jäämise peräst, tõsõlt puult võit sakõst kuulda välläütlemiisi, mis tassakõistõ veeväki kultuurivaihtusõ poolõ. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=2073&op=lugu
Ütelt puult om tuu hüä, tõõsõlt puult om hallõ ja häpü ummi vanõbidõ iih, õt näide tüüd ja vaiva pia-ai' mii' inäp minkastki', õt mii' elä jo' kohki' muial. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ütelt puult om tõtest nii, et määndsestki aost alaten, ku näid turistikeisi saa ülearvo pallo, muutus tuu uma kultuuri ja eriperä vällänäütämine õnne kommertstegevüses. http://blog.gomaailm.ee/veedad-sri-lankal-elu-hoimus-2
Ütelt puult om tõtest nii, et määndsestki aost pääle, ku näid turistikeisi saa ülearvo pallo, muutus tuu uma kultuuri ja eriperä vällänäütämine õnne kommertstegevüses. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ütelt puult saina ütsilde, tõõsõlt puult jälq tõõsildõ vasta. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ütelt puult tahetas, et taa põh'andunu võimaligult vana, puhta ja eesti kiräkeelest tõistõ olõva võro keele variandi pääle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Ütel tsuralõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel tull muidogi last kinni hoita', tõõnõ ineminõ kirvõga ragi latsõl tuud köüdust katski a kolmas pidi küsümä midäs siih raotas. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=14
Ütel tõistõkõrd joq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel vaia torrõ olla q , sis keskmätse q ja üts om koguni killõ vaja olla q , sis lätt ilosahe. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Ütel vana aja herräkesel olli see armas ametikene väega selge: ülipaljo võlssi [valetada]. http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ütel velel oll joq naane arq võõdõt. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel viil, et mis sa võti naase. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel viil inne arqminekit, ku tiiei tuud tüüd arq, mis ma anna, ku ma kodo tulõ, niq arki tapa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel võismõlilli kasul või ollaq kooniq 7000 seemend. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ism%C3%B5lill
Üte lõuna-aal lännü ta jälle marju otsme ja võtten ajaviivitses tee pääle hernit kah manu. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/23.html
Ütelüisi omma keeleinemise hoolõga kor’anu ja küländ om olnu ka keelekõnõlõjit hindit, kiä omma ütelüisi kirja pandnu ja tiidüsasutuisilõ saatnu. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ütelüs kitsamban mõttõn käü tuu as’a kotsilõ, minka ütlejäl parajidõ tegemist om, olku tüü man vai jutu sisen. http://www.kylauudis.ee/tag/keel/
Ütelüs om, et egä inemine piät uma elu seen üte puu kasuma pandma. http://linnart.ee/2011/08/11/vaike-nouanne-dendroloogia-teemal-uma-lehe-lugejatele/
Ütel ütskõrd, et ma tahasi umatsit küllä kutsu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel üül murri üte ussõ maaha, tõõsõl tõõsõ ja kolmandal kolmanda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ Jumalalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et Eha kand timä iist väega häste huult, et puudust täl millestki ei olõ ja muud tälle tetä ei jääki, ku vaihõpääl mõni annom mõskõ. http://www.kylauudis.ee/2011/01/29/contra-vanaima-sai-100aastadsos/
Ütel’, et lääsi-iq joht kodo, a aig täüs, vaija õks minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et maq anna sullõ andist, pallõq esiq Jumala käest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et maq inämb ei nakkaq hummõl’ söögitegijäst, et mul om joq väegaq viländ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et män'g'keq kaartit ja kaegõq, ku veri tassi tsilgahas, syss laskõq hobõsõq vallalõ, pääle võit magama minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et olõ-i taa pini midägi halv, õnnõ ütte Tal’na inemist om persest purõnu. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütel’, et sa hel’otagui ynnõ, muido naaq suq arq kaq sööväq viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et tedä oll’ tahetu är tappa. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ütel’, et toogõ arq kao salvi vahelt säitsme mõrsja hiusõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’, et väegaq om joq rassõ tullaq, väegaq olõ joq süväh, arq tiq imämb tulguq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ütel’ iks, et är tuud tekku ja är tuud tekku!» kõnõlõs Kalev. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Ütel’ imäle, et ma taha ka pappi kostita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ jalq kuningalõ, kaeq noq mullõ kolmas hüä suur hoonõkõnõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ kuningapojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ naaselõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ nõid, et sul ol’l joq maama lambast, niq lihhagiq joq süvväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ oi Jumalakõnõ, niq sattõ arqki üts taba türmä iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ poig, et minno isitäs arq tuvist niq oinast niq täkust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ sulanõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ syjamehile, et minge seeniq, kooniq ojal ots tulõ! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’syss, et maama, et meil kaq vaija sulast võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ syss õks arq, et maq tahtsõ rahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ sõbralõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ toolõ kaq jalq, et pan minno vaivu nigu ynnõ tiiät, ma olõ pal’lo päid väega võtnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ tsurakõnõ sysarõlõ, et min tuuq koolut vett jaq elävät vett. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ tä rätsepäle, et võtkõq siiäq sääne sell. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütel’ umalõ kuningalõ, et mullõ ängäs tõõsõ riigi kuningas pütü kulda, tõõsõ hõbõhõt, muudku lasõ uma sõda maaha lüvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte maja asõma oll 1998. aastagal hindä elopaigast võtnu' üts kärbikõnõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Üte mar’a sei pääväh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üten Betti Alveri muusjumige om laanin ka luulepäe. http://sakala.postimees.ee/2191313/print/mulgi-uudise
Üten Diomedesega sai tä kätte Doloni, kuun Aiasõga tõi tagasi Achilleuse kihä ja sai hindäle timä sõariistaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Odysseus
Üten Engelsi Friedrichiga mõtõl' tä vällä marksismi . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Marxi_Karl
Üten Enno Piiriga om kirotõt raamat Orelimeistrid Kriisad Kokemäelt, viil´om HS vällä andnu trüküaoluulidsõ vihu Võron trükit raamatide kotsilõ. http://wi.ee/voro/kiranigu/heino-sikk/
Üten Lõuna-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%B5h%27a-Ameeriga
Üten Maiega kaesõ nä telekast «AKd» ja «Ringvaadõt», kullõsõ Vikerraadiot. http://www.kylauudis.ee/2011/10/29/vanakoso-tahtva-iks-koton-ella/
Üten Marxi Karliga loetas tedä kommunistligu teooria esäs. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Engelsi_Friedrich
Üten Matjuškini ja Kuzminigaq kirjeld' tä Põh'a-Tsiberi rannajuunt Indigirka jõõst Koljutšinskaja lahõniq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Wrangelli_Ferdinand
Üten Muhumaa ja vähämbide saariga om Saarõmaa üts Eesti aoluulinõ maakund ni üteliidsi ka täämbädse päävä Saarõ maakund . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar%C3%B5maa_(saar)
Üten Platoni dialoogõst (nimelt dialoogin Theaetetosõga ) om kirän, et Theodoros ollõv tõõstanuq, et ommaq irratsionaalsõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Üten Põh'a-Ameeriga ja saariga moodustasõq nääq Ameeriga ilmajao. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5un%C3%B5-Ameeriga
Üten R. Kaugveri ja A. Kaalepiga ast` Kolk Soomõ syaväkke, kon nääq andi vällä käsikirälist` almanahhi “Quasimodo”. http://wi.ee/voro/kiranigu/raimond-kolk/
Üten Reinla Astridiga Hellati Henn-Kaarli jutustusõ " De mortuis... https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/K%C3%B5ivo_Madis
Üten Triinu Menninguge lauldass vannu laule. http://sakala.postimees.ee/2195845/print/mulgi-uudise
Üte naase tütär ol’l ülnüq, et imä saq hiität lõunavaihhõ magama, käset mul üleväh ollaq ja puti süvväq, a mõtsatsidsi tulõ kõõ muq käest puti küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üten anti neli pätsi leibä ja Ameeriga konservõ. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Üte neläpääva õdagu pess üts imä umma last väega halva sõnnaga ni üttel süämetävvega, et vana halv võisi su ärr viija. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üten fotograaf Kalve Toomassõga käve tä aastil 2004-2006 sannu mõõtman ja pildistämän. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Üten grupin võinu olla koskil 15 last, päält 20 ei saa mi kuiki vasta võtta. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Üten hulgan või-iq ollaq kattõ ütesugust elonikku. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_elonik
Üten koolige pandass kinni ka lasteaid, selleperäst et sinna oless jäänu pallalt neli last. http://sakala.postimees.ee/2172683/print/mulgi-uudise
Üten koortege sai korjat; mia sulati ärä ja ai sis rõõvast läbi, ilus selge olli. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/58.html
Üten kuningag ja tõisteg. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Ütenkuun Brahma ja Šivaga moodustas tä jumalidõ kolmigu trimurti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vi%C5%A1nu
Ütenkuun Višnu ja Šivaga moodustasõq nääq jumalidõ kolmiku Trimurti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Brahma
Ütenkuun arotõn piässi selges saama, kuis tetä’ võrokeelitsiid keelepesärühmi ja misjaos tuu hää om. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/5/
Ütenkuun kaeti uut raamatut Polli mõtskunnast, mille om kokku pandan Jaak Põldma. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Ütenkuun käiti kõrda tegemen pihläpuie rada, kos om ka Nõiakiviss ristitu maakivi, millest kasuve üle pihläpuu juure. http://sakala.postimees.ee/2195357/print/mulgi-uudise
Üten kuun om 28, 29, 30 vai 31 päivä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kuu_(aom%C3%B5%C3%B5t)
Ütenkuun regionaalministri bürooga kõrraldedi ettevõtluse uurmine ja idee-tsõõr, toimus ütine tsõõriklaud. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Üten löövä' Nikns Suns (Purõja Pini), Virre+, kandlõmängjä' ja 2000 lauljat. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=5&Itemid=6
Üten löövä' etno-rokk-punt Folkräüss ja päält 3300 laulja ja tandsja. http://www.polva.ee/sundmused-kalender?event_id=292
Ütenlüüjit oll’ üle Eesti: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Üten lüümise soovist tulõssi teedä anda ildampa 22.04 kas allas.tiia@gmail.com vai tel 7828754, 56143780. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/9/
Ütenlüümises piät latsi tiatripunt hindäst teedä andma ildampa 7. urbõkuu pääväs kool@puigapk.edu.ee vai tel 7828080, 53434383. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Üte noist viskas tä jäl’ üles ja tuu ao seeh pand ta tõõsõ maalõ, tõmmatõh tuuga ka maaholõvet tõise kivikot kuumballõ ja püüd sis ülesvisado kivigo ka jälke’ pekko tagase. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Üten ommaq sõnaq, mink olõvigu ütsüse kolmas pöörüs om ilma lõpuldaq: saa, süü, tege, tulõ, nigu õdagumeresoomõ keelin ületsehe om. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Üten otsan oll' kammõr, sõs oll' rehetarõ, sõs rehealunõ jaq rehealudsõ otsahn tall vai tsiapaht. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
- Üten pallõmi võtta 4.- eurot, mis jääs linnuserahvalõ tenos kosti pakmise iist. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised/50-suitsusaunapaev-vastseliina-kihelkonnas
Üten perrega näkk’ Liivi pall’o vaiva, et saasi jäl kõrda Timpri talo, mille vanavanaesä Allasõ Piitre 150 aasta iist Viitenä mõisa käest ostsõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Üten saapaseeren tandsva kats neitsikest? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=484
Üten trahterin nägi ta ütstõiskümmend mängumiist mureliku näoga kuun istvat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Üten ummi naabriprefektuurõga om taa kõgõ suurõmb liiinastu maailman. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Tokio
Ütenvõiklõjaq kutsiq tedä "kerkoesäs". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Üte nädäli seeh ol’l joq kolq peremiist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üten õuron om 100 tsenti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%95uro
Üten üürihobõsidõga om täl Kuguritsa taloh 20 hobõst. http://www.kylauudis.ee/tag/hobune/
Üten šerpa Norgay Tenzingiga olliq nääq 29. lehekuu pääväl 1953 edimädseq inemiseq, kiä jovviq Džomolungma tippu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hillary_Edmund
Üte peremehe poolõ üüses küsümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte poissi ii(e)hn um põrmandu pääl saisman 3 jalaga olist tuust, kängsepä silm, tõõnõ poiss pidä sedä tuusti jalgu vahelt kepi otsaga trehvämä, kuna edimäne poiss kepi otsa kõrvalõ juh't. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Üte poja poig om Inglüsmaal ja Ainol tütretütär Austrian. http://www.kylauudis.ee/2010/12/10/85aastano-ute-silmaga-autojuht-olo-i-uttegi-avariid-tennu/
Üte pulgakõsõ võt’t, niq pand sõrmusõ pulga pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte puulpüha õdago läts, tsüra ne oll tõmmano: http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Üte puulpühä õdagu uut jalq Jumalat kos't'ma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte pääteema andsõ Räpinä uhkus – park. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Üte pütüga lask timä kao põhja, a tõõsõga mat üte pedäjä ala. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üteq arvasõq, et ku "naistõrahval ommaq as'aq kinniq, sõs viinalillist tii päst vallalõ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Naist%C3%B5punahain
Üteq edimädseq as'aq, miä Fermat'd huvitiq, olliq tävvelidseq arvoq (noist oll' juttu joba Eukleidese "Elemente" IX raamatun) ja sõbralikuq arvoq . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Üteq ja tõsõq tegosõnaq ommaq saanuq olõvigu pöörüsselõpu -s esiq põhjuisil. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Üteq olli naanu napsi man, et vaja saapit vaelda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteq ommaq naistõ puhadelnjaq, tõõsõq meeste jaos. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteq vaesõq latsõq jäieq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üteq veleq tahtsõq kaq võtta sysart kolmõkese naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte sehen ollu õbe-, tõese sehen kuld- ja kolmanda sehen vaskraha. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/vanad/eisen/kodujutt/142.html
Üte sinitse kivi külge viil putu-us, muido kyigilõ puttu külge. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütessa aastakat sõs mõtliti`, õt kasa naada juhatajast vai mitte? http://www.kylauudis.ee/2010/10/10/saare-vello-%e2%80%93-bussijuhist-firmajuhis/
Ütest koorist või võistlõmma tulla’ mitu sõnolist! http://www.mikitamae.ee/index.php/77-kultuur/425-sueueke-ja-juuko-voistlus
- "Ütest minutast!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütest paigast tõistõ liigutas hariligult teid pite. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ütest timä kodosaadõtust kiräst tulõ vällä, et tälle ollõv pakut hõrilamängjä ammõdit Versaille'n, a tuud tüüd Mozart himosta-s. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mozarti_Wolfgang_Amadeus
Üte suure turu pääl käve vanast üts viie-aastane tütarlats kibedaste ikken ja omma emmä takan otsin. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Üte suurõmba sõa kalmõhtõ seeh arvatas raha olõvat, midä suurdõ sõtu aigu sinnä pantu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üte synaga: http://www.suri.ee/il/2000/2/jyva.html
Ütesä aastakka jalq ryymsat ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesä aestakka käve arq, syss ütel’ mõisaherräle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesä aestakka tiinse arq jumala palgaldaq, läts minemä, es ütleq pahha sõnnagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesäkümmend ütesä pääd om tulba otsah, a ütte om puudus, kohe perrä minnä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesä päivä lätsiq viirt pite, kooni sai mõisahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesä pääd ol'l’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesäsada aastakka tagasi oll kuningas Miitri. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütesä tuliasõnd tul’l vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte sööjä jago oll 2,5 tiinu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte sügüse näi ma Tal’nah säänest und. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Üte talo tuli ja tõõsõ talo tuli olliq kokko puttunu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte talo tuli ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte unna otsan oll olnu nii suur kala, et vanamiis oll oitunu unnakablast kinni ja kala oll vedänü vannamiist müüdä järve takan. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Üte usina ja virga imä ainukene tütar läts mõtsa kütüst kogoma, kuna muu maailm jo kesva tekk. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
“Üte vana pinitükü hiidi sullõ aknõst tarrõ.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte viime soola pääle, tõse viime saia pääle, kolmanda kulutame esi ära. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/2014/06/page/2/
Üte viskas tä jäl’ ningu innege’ üles ja tuu ao seeh, kon’ tuu üleväh, pand tä tuu tõõsõ kivigo peost rutto maalõ ja võt maast pekko vahtsõ ja nüüd sis ka tuu üles-visado kivigo tuu maastvõõdõdo kivigo mano. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Ütevoori Laptova meheq tiidseq, et temäl oll raha kor’at, et timä säädse minekit. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori jalq tul’l, syss kyik liin pagõsi arq, kui koolnuq, a Migulat pallõldi söögitegijäst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori, ku' Karnõla jal´ ol´le tsiku man, sis tsungõ tsia' maa seest üte pühäsekese vällä. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütevoori, ku Issändä ilmakõnõ pohadu väega tuisas ja tormas, sis võtt ta nõus, esändakesele esi kostgi ruuht murõhta. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ütevoori kutsuti jo' Karnõla üles ja ül´ti, õt mäevärehtist jo' juusk vereoja alavärehtihe. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütevoori lät's Ostrova liin palama. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütevoori läts, kuul'd' joq, et nigu mõts murdu ümbre sanna. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori maq olli maasenitsah Pankjavitsah kost’mah lelläpoja puul. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori näi oja veereh, ku tütrik mõs’k’ hennäst kaldõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori oll Mannil asja Tartto liina. http://seto.ee/category/jutuq/
Ütevoori olõ-õs ristiq sääl seeh käünü, syss oll kerkoh nii ikõt kui. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori taht jalq üüse minnäq vargile, tulõ sõbõr mano, et võtaq minno kaq üteh, maq kaq taha minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütevoori tul'l susi tän'teh salasi mano, luu kurguh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte väikese platsikõsõ päält löüdse as´atundja üle 50 kaitsõalodsõ kasvuliigi, rapuntslist tähttuumpihlani. http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Üte õdagu kaes, matusõh tühi haud. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte õdagu, ku olliq tulnu, sülelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üte üöse ol`l` timä jäll’ vällä hõl`oma lännü, ku äkki kavaz et timä maa kõrval rikka külämehe nurmõ pääl tetti hulgahna tüöd, sääl künneti ja äestedi ni külveti, nigu tsigõlli õnnõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üte üüse kuulimi' suurt hobõsõ kabjaplaginat. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Üte üüse ol'l ka' üts imis5 põrsidõga' mõtsah. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Üte üüse susi tule. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ütidse Itaalia luuminõ (itaalia keelen: il Risorgimento ) oll' 19. aastagasaa poliitilinõ ja ütiskundlinõ liikminõ mink Apenniini puulsaarõ pääl olnuisist riigest sai üts ütine Itaalia riik . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_Itaalia_luumin%C3%B5
Ütidse S'aksamaa luuminõ oll' poliitilidselt ja administratiivsõlt ütidse S'aksa riigi luuminõ, miä ammõtlidsõlt sündü 18. vahtsõaastakuu pääväl 1871 Versailles' Palee piiglisaalin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_S%27aksamaa_luumin%C3%B5
Ütidse osalda hulgaq ommaq matõmaatikan sääntseq hulgaq , mink ütine osa om tühi hulk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctidse_osalda_hulgaq
Ütiskund nigu organism . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskund nigu süstem, mink seen mitmasugumadsõq funktsiooniq (Merton Robert King ja Talcot Parsons). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskund om inemiisi ütenkuun elämise ja ütsüte avitamisõ viis üten inemiisi umavaihõl ja võimoga läbisaamisõ viisega. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskund om kõrraldõt puutrivõrkõ muiõ võrkõ perrä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskund om nigu üleüldine lepüng inemiisi vaihõl ( Rousseau ). https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskund om ütstõsõ tegemiisist ja tahtmiisist arvosaaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskuningriigin om neli maad: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskuningriik
Ütiskuningriigi pääliin om London . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskuningriik
Ütiskuningriik (inglüse keelen United Kingdom ), täüsnimega Suurõbritannia ja Põh'a-Iirimaa Ütiskuningriik ( United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland ) om Õuruupa riik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskuningriik
Ütiskunna kolmõsjaotumisõ arusaaminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctiskund
Ütiskunnatiidüseq ( sotsioloogia , õigustiidüs , majandustiidüs jt.) https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Ütiskuurõ laulu' latsilõ [lastekoori partiid]: http://erb.nlib.ee/?kid=28773792
Ütispruuvõ teedüs. http://umapido.ee/index.php?option=com_content&view=article&id=7&Itemid=8
Ütist om mukka niipall’u, et tälle miildüs rattaga sõita, noorõ tütärlatsõ miildüse… http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ütistünüisi Rahvidõ Organisats'uun ( ÜRO ) vai Ütistünüq Rahvaq ( ÜR ) vai Ütidseq Riigiq om 26. piimäkuu pääväl 1945 San Franciscon 51 riigi puult luud riikevaihõlinõ organisats'uun, mink tsiht om avitaq tetäq kuuntüüd riike vaihõl rahu , julgõolõki, inemiseõiguisi , riikevaihõlidsõ õigusõ, majandusõ ja sotsiaalsõ arõngu vallan. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctist%C3%BCn%C3%BCq_Rahvaq
(Ütistüünä Kauksi Üllega.) http://wi.ee/voro/kiranigu/olavi-ruitlane/
Ütisüste ei kuuluq Balti riigiq ja Gruusia . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hind%C3%A4peri_Riike_%C3%9Ctis%C3%BCs
Ütitselt peetäs kooli kokkutulõkit ja jaanipäivä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/8/
Ütitses eesti kiräkeeles sai peräkõrd põh'aeesti kiil, minkperäst lõunõeesti kiil ja timä kiräkiil jäiq taadõplaanilõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/L%C3%B5unaeesti_kiil
Ütitside Riike tegevüse alossõs om põhikiri (harta) nink näide pääkortin om New Yorgin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctist%C3%BCn%C3%BCq_Rahvaq
Ütitsit Riike om 192 nink näide pääsekretär om Ban Ki-moon . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C3%9Ctist%C3%BCn%C3%BCq_Rahvaq
- Ütle ennegi lühidält: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Ütle-es tä halvast süämestki, a kae ku täl sääne aig trehväs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütlejäl um kirvõs käehn, rago vasta puud ehk palki ja lugõ: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütlemi, et meil om maakund üts vald ja vallavolikogun om saadikit 15 – ma olõ kimmäs, et sääl tuntas Võru miist pall’u inämb ku Misso miist ja kas Misso mehe hellü kiäki kullõs? http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Ütlemiisi «Kimmä ütlemise» konkursilt: http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Ütlemine, et pulma võit minemädä jättä, a puhtilõ piät. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
“Ütle minga sa mu esä syjaväe võti vasta?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütlemi näütüses Vahtsõliina kihlkunna Orava valda ja Haan´kastõ. http://www.eki.ee/nimeselts/es_orav.htm
"Ütle, misperäst sa mullõ leit?" http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
"Ütle mullõ, mis sa tii pääl naarid, sis ütle ma, miä ma kerikuh naari." http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Ütleq, et meil muud olõi, syss pühä Mikul’ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ütleq, et soo om mul lõmmõpakk.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleq inne, koh saq käve! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleq, mink nahast sul tsuvvaq, syss maq lää arq, saat laskõq taari. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleq sa iist! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_08_laul.php
Ütleq õks ja ütle, kos leeväq sisest vesi jääs ja kolm synna, mis mul vaija üldä ku ma ker'kohe lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, "Mis maq viil küsü? http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles:” Pernaane, mille saq vast arq pahasi?” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles Tat’olõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles Vasilalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ütlese, et marju tegeligult mõtsan om: edimäne sats om päält är roogitu, a puhma all omma ilosa mar’a,» kõnõl’ Milvi. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ütlese, et poodist, külmästletist. http://www.kylauudis.ee/2011/09/16/uma-kandi-tarkus-koolin/
«Ütlese, et saa-i koton istu, les’ota saa talvõl kah!» Vanõmba inemise läävä joba kellä nelä aigu mõtsa, selle et pääväga ei näe marja. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ütlese külh, et näil om kõik kontrolli all… http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Ütleseq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleseq:"Kulõq vanamiis, ku saq nakkat rüki pessmä, ataq õkka nukka üts vihk!" http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleseq, kaegõ soo, kelle aiah om, pereq, mi joq kai, meile annai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütleseq nii, et pallo soo kala tulõ ello, niipallo Krystos tulõ ello. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles es': http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=1
Ütlese syss mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et avitagõq minno vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et jäägeq jumalagaq latsõ, ma lää arq tiin'mä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et ma arq lää uma peremehe mant. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et ma taha minnä esä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et mul om nii väega jälle, ku sa nakat minnu siih söömä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et no mullõ miildüs, mullõ timmä tüühü olõi vaija. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et olõi midägi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et poja, minge otsma tood tsirku, kualõ saa tsirk kätte, toolõ ma anna kuningriigi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et poja, minge otsma tuud tsirku; kualõ 29 saa tsirk kätte, toolõ ma anna kuningriigi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütles, et sa kirota ka siiä paprõ pääle, et timä om rikkamb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et tahat sa naasest ar' hindäle seod, sõs ma jätä seo sullõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütles, et tahat sa naasest ar hindäle sood, syss ma jätä soo sullõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et, tütrekene, sa täüdi no mu käsüq kyik ar, mis ma sullõ palgast ka lupa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, et vot, linasiimnist anti hamõh tetä sälgä poolõ pääväga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles imä pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles jo: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles kavvõndast: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles kepile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles kuningalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles kuningalõ, et soo miis mõist tetäq säänest maija, nigu mul tõõsõh ilmah ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles kütile: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, ma võta su naasest hinele. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles mehele: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ütles mõni, midä ütles, a mi umma kodokiilt ei jätä!» http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200333/elu.htm
Ütles mõrsjalõ hil'lokõisi: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, no inämb sinno ei võtagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles poisilõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles poisolõ, et min Moskvahe, tuuq diakon siiä mõskma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles pojalõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles repän: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles sysarõlõ, et läki mi suga veidkest mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles syss, et mul vanaesä om külq sääne ,kiä vii hyngu pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles tarõtütrikulõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles toolõ niimuudu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles tä poisalõ, et teemiq häränahust pikä rihma ja laskõq tiq minno toogaq hauda. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles tõõsõ hommogu: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles tütrikulõ, et sa siih istu, kooni me tulõ. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütles tütrikulõ, et sa siih istu, kooni mi tulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles ussõ takast, et maq olõ maja peremiis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles vanaesäle: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles vanahalv, et lüü varvas maaha ja rahvidsõ ar kunds. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ütles vananaane: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütles, vot võt’t üte paijuossa ja Ivanile lei vitsaga perse pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütlet nii: http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Ütle viil, et tegijit vast löüd, ja looda, et Võro selts võtt näide otsmist iist. http://www.kylauudis.ee/2011/06/01/vorokoisilo-uma-lipp/
Ütle ynnõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
"Ütle är, mis sa naaraskellet 31 !" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ütle õkvalt vällä, midä as’ast arva. http://www.kylauudis.ee/2010/11/20/koivupuu-marju-vorukoso-keelepruuk-om-vange-a-tapne/
10 Ütle üte säädüse ... http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Ütli: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütli Zerolõ, et aja pääliina herr üles, a tuu es julgu ja ma pidi esi unõkoti üles raputama. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
Ütli, et iks, koskil viie aasta peräst, ja är tei!» 2004. aastagal saadust edimädsest saagist vei Meelis koolidirektrile kah portsu… http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Ütli, et lasõmi no so ar uma karbiga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütli, et ma sõs anna sullõ seo tsirgu ar', ku min 55 tuu tõõsõst kuningriigist ar' kullatsõ lehega 56 ja hannaga 57 hopõn. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Ütli, et mi syss anna sullõ soo tsirgu ar, ku min tuu tõõsõst kuningriigist ar kullatsõ lehega ja hannaga hopõn. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütli, et saaq viil vanõmbas, sis ma kingi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juri/jurmargo.htm
Ütli, et sis võit hindäle jättä. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütli, et tuu om nigunii Saamo. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/jaa/lafa.htm
Ütli hindäette: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200330/margo.htm
Ütli koerdel: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/louna-tartumaa/ilmast-ilma/laulud-loomadest-ja-lindudest/
Ütli_ks ma umalõ velele: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/h/25.html
Ütliq: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et enne tarrõ ei lää, ku tulõ kaupmiis esi kutsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et kas miq kindit näe-es koh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et külq miq lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et miis, mõistaq meile õigus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et poiss, min sa aita ja pillu kraami vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et tah om mõtsah pal’lo pähkmit jaq marju. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et tuu om külq joq ar kiä veenü timä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq, et võtamiq, veemiq arq kodo, illos' pühäne. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq imäle, et ku sul siih sünnüs tütär, pan katusõ pääle langalõim, agu poig, lüüq tarõkelpä kirvõs, syss miq tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq timäle, et min maitsma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq toolõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütliq õks, et jagagõ nii, nigu toobi pääle kaq jääs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütlit, et keele huvitasõ sinno. http://www.kylauudis.ee/2010/10/20/smithsoni-holtsi-leila-mu-sua-om-kato-kodomaa-vaihol/
Ütli tädile, et ku saa havvõ, anna sullõ. http://www.kylauudis.ee/category/vorumaa/voru-vald/navi-kula/
Ütlivä: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
"Ütlõ just nii, kui ma sulle käsi, sis tulõp susi ello." http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Üts' kana oll' ei tiiä kuimuudu üles löüdnü, et sängü põhukohendamise mulk om üts' õigõ munaluumisõ kotus. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Üts' kummalõ põh'alda pang' om postkast esi, puust põhi all. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/inne.htm
Üts' kurat' tan piäs olõma A! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200338/kerg.htm
Üts'kõrd hõigas' mu velekene üle ussõ imäle rehetarrõ «Imä, ku sul laudapõrssa söönüs saava, sis tulõ kae tarõpõrst kah!» http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Üts'kõrd lätsi mehe jäl kalalõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kerg.htm
Üts'kõrd tull' komisjoni ette vana memmekene ja tahtsõ kah papõrd hindä rattasõidu kotsilõ. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/2B6A
Üts'päiv käve Võro liinah poodih. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200442/kira.htm
Üts' sääne kelk om Kunol jo är varastõt. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200443/inne.htm
Üts' söögikõrd paigapääl ostõhn (ku jakkus) mass joba 45 kruuni. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
Üts' võimalus siskina jääs. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200341/elu.htm
Üts Andrássy tii pärle om Ungari Riiklik Oopõrimaja. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Budapest
Üts Ivvan sai edimält papist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts Kallastõ külämiis läts ka sinnä minemä, tii pääl tul’l üts meesterahvas vasta, antsakat muudu, nigu inne olõ-õs säänest nännü. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts Koorastõ talomiis telse kuivusõ ja no koristusõ lõpus vast sai tuu kokko. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Üts Miiksi vanamiis selet’, et kost tuu sääne kala om saanu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts Pärnumaa küläselts taht savvusanna tetä, a tõsõ sanna võinu üles raku kongi Vanal Võromaal. http://www.kylauudis.ee/2011/04/12/pakutakse-nou-ja-abi-uhe-suitsusauna-ehitamisel/
Üts Siidrakõnõ meil oll, syss tuu oll päivä kar’ah ja üüse vahtsõ hobosit ni kavva ku väiku-maarjapääväni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts Tallna naene oll Võromaal sõprol külän. http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
«Üts Tartomaa firma tuu noid sisse, a harva sordi omma kolm kõrda kallimba kah,» ütel’ tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Üts Uma Lehe lugõja Patte Maimu oll’ tälle saatnu hää retsepti ja tuu perrä tettüid võiuleibu tä maitsa pakkõgi. http://www.kylauudis.ee/2012/10/24/uma-soogi-tsooriklaud-nakkas-kuun-kauma-korra-kuun/
Üts aastak om aig, miä kulus Maal üte tiiro tegemises ümbre Päävä . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
«Ütsaasta, ku oll’ külm talv, sis teivä nuu pruuni hopsaja hiire uma «aida» uapõllu ala, nii künni sügävüdselt. http://www.kylauudis.ee/2012/01/15/kas-kulmas-kah-latt/
Üts 96aastanõ memm iks kõnõl’, et inne ku är koolõ, oppa sullõ viil mitu asja är, kuis piät tegemä. http://www.kylauudis.ee/2011/04/20/kaari-reet-inemisel-om-uman-kotun-iks-kogo-paromb-ella/
Üts aasta sai tettüs taotlus külvimassina pääle, tuud oll’ keväjäs vaia. http://www.kylauudis.ee/2011/09/24/kongo-mati-tallo-om-haa-pita-ku-perrega-jovvat-tuu-ar-teta/
Üts aasta tõimi tuhandõ krooni iist. http://www.kylauudis.ee/2011/08/07/ku-iks-rahvast-hoikat-tulova-koik-kokko/
Üts ahotäüs palas nii tunn-puultõist, kokko kulus säändse parra suurusõga sanna kütmises kolm-neli ahotäüt, asi olõnõs muidoki ilmast ja sanna suurusõst. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/kutmine
Ütsainus jalg oll, too veeti ütest talast tõisõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=15
Üts aja, tõõnõ aja, õks jõudai säänest aia, ku timä taht. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts aja ütte kaema, tõõnõ tõist, ütskiq tohei minnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts alumadsõ põõna külge, tõõnõ ülemädse külge. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts analüütikus kutsut provva ütel, et Vinnemaa om prõlla mõõdukamb ku olli. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/03/vinnemaast-koneldas.html
Üts asi jäi halvastõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts asi om külh hää:muroniitjä jääse saisma, sõs saa Võõpson suvõl uibu all rahun mõtiskõlla... http://www.kalale.ee/galerii/24D7
Üts asi om subjektiivne, tuu, et mulle om väikokodanlikkusel uma võlu ja taha-i ma tuust valla saia. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2010/08/vaikokodanlus-malaka-iist.html
Üts asi om tuu, ku tüü mant pääväs vai katõs tävvendüskoolitusõlõ saadõtas, sääl loengu är kullõt ja perän suurõ ja uhkõ paprõ saat, et olõt nüüt korgõmbalt koolitõt ku inne. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Üts asi vei tõsõni, nigu naistõrahvagagi mõnikõrd juhtus… http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Üts baaba poig heidas ütte nulka, tõõnõ tõistõ nulka magama, võõralõ säeti kest tarrõ noidõ vaehtõ pääle asõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üts baaba poig heidäs ütte nulka, tõõnõ tõistõ nulka magama, võõralõ säeti kest tarrõ noidõ vaehtõ pääle asõ. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Üts dþiip, ohvitseere uma. http://www.kylauudis.ee/2011/08/28/hassi-maanus-valgjarve-telemast-jai-napilt-votmada/
Üts edimäne söögikeetjä, tuu tunnistas, et mul ol’l kaq sääne tükk, tuuperäst maq tõist vuuri tohi-is jäiäkiq suppi kiitmä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ehiteti küläga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ehit’ Novgorodah, üts Moskvah jaq üts Irboskah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts eläjäostja ai suurt karja möödä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts esieräline suuv om kah: lavastaja pidänü mõistma vällä üldä võrokeelidse sõna «pedäjämähäjauh» (vannul aigõl om põh’arahvidõ hulgan (ka mi maal) kehväl aol pedäjämähkä söögis pruugit, muu hulgan leevätahta sisse pant). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Üts ettekannõ oll’ Novgorodi tohukirjust ku muinasao inemisenimmi lättest. http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=83&id=1357&op=lugu
Üts halli tõbeline olli jälle kõik abinõu ärätarvitanu, et halli tõbest pästä,- ent saa kostgi vägevat vastulist. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts hammas ol'l sadanuq vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts haru timäl oll' terräv, tõõnõ tümp. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts herr sõit' kutsarigaq üle järve. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts hoitsõ vöö otsast kinni, lehes oll käeh, joosksõ ümbre toki ja lasõ-õs mütse varasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts hopõn sei ütel ilusal suvõ-õdangul 1 üte niidü tsori 2 pääl, miä mõtsast sisse oll piirat. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/kihulashobune.html
Üts hää kasv noidõ seen om saialill. http://www.kylauudis.ee/2012/11/15/perretohtri-maa-suul/
Üts hõigas kattõ numrit, 1 ja 5, sis pidivä nuu’ kotsit vaeldama ja kes hõigas, tuu püüd inne ar’ näide kotsilõ karada. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Üts igäväne varas oll, ilmast-ilma türmüh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsikide tülüliidsi keelejuuni vaihõl kompromissi löüdmise kõrval om võro keele standardisiirimise päämises ülesandõs ja alossäädüses olnuq tasakaalu saaminõ maksimaalsõhe vanaperälidses tettü kontsõntreeritült võroperälidse ja n.ö Lõuna-Eesti keskmädse vaihõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/V%C3%B5ro_kir%C3%A4kiil
Ütsikit võrokeelitsit rokklaulõ om tennüq ansambli Winny Puhh . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rokkmuusiga
Ütsik vanõmb (esä vai imä) latsiga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Pereq
Ütsi las'k Ann kik endäle kätte kanda, kuldkengä ka viil, ikki et aiga kuke poole aada. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/69.html
Üts illos nuurmiis puttu esändäle liina värehti pääl vasta, esänd küsüs: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Üts ilma pääl kõõ suurõmb, kõõ kõvõmb elläi ynnõ olõi lännüq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsindä kirgmine um vilets, a kambaga olõsi joudu ja väke hulga inämb. http://www.kylauudis.ee/2012/03/08/talomehe-panomi-sala-kokko/
Üts inemine oll lännü kerkohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsi sai lutsu, tõõnõ maimõ. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/m/4.html
Üts istus kristu pääle hobõst ajama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts jago Du Fu luulõtusõst "Käük Laozi Templihe" 16. aastagasaast peri ilokirotusõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Du_Fu
Ütsjago aastit tagasi läts’ Treffnerihe Võro maakunnast kolm, Miina Härmähte kah sama pall’o, mõnõ Nõkko ja olliki kõik, kes maakunnast är lätsi. http://www.kylauudis.ee/2014/06/19/tiksi-aigi-ku-oppaja-latsi-sututas-tulogi-haa-haridus/
Ütsjago inemiisist tiid, mis nä tahtva. http://www.kylauudis.ee/2012/03/02/haabsaaro-ivar-katsast-tuutunnist-paavan-jaas-iks-veitus/
Üts jago inemiisi taht väega teedäq saiaq, kuis as'aq maailman tegeligult ommaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Maailm
Üts jago om suurõmb ja kutsutas suurõs aius , tõnõ vähämb ja nimitetäs väikeses aius . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Ütsjago ummi klaasitöid om täl ka gallõriin nätä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ütsjago veedasi om ka mitunt kõrda ümbre asustedu – küll omma nä põllupedämisele ette jäänü, küll omma näide jahimaa vahtse paisjärve ala jäänü. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Ütsjagu mõtsa- ja maaumanikkõ olõ-i muiduki rahul, et jahimehe lasõ-i kõiki eläjit maaha, kes timä maa pääl pahandust tegevä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Ütsjagu om Virumaal: http://www.genealoogia.ee/tartu/lood/mpere.htm
Ütsjagu puid hoietiq viil sjooperrä, et nuuq olliq taropuuq: tah kandih peetiq pall´o mehiläidsi, noid viidi lindama ka ülejyy, tõsõlõ poolõ, Eestimaa poolõ. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Üts jahuperäkene ynnõ vakah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts jalatekikene ynnõ om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts joba pruuv: http://www.kylauudis.ee/2011/02/08/loots-om-kallis-pill/
Üts joodik sai õigõ inemise naasest. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts julgõ miis, kes katskuga kui miis mehega silm silma vasta vahtnu ja saisnu, oll targa oppusõ perrä tiislipuu otsaga katsku läbi vuhvõldanu, ja sedä nimelt kura käega, sis olõvat katsk kaonu kui suits. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts juusk õkva manu ja nakas süümä, tõne karas paar kõrd ümbretsõõri 9 ja läts ka süümä, kolmas karas mitu tiiru, ennegu süümä läits. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Üts jäi üles üüvahis. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Üts jäi ütte puuldõ, tõõnõ tõistõ pooldõ püttü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts jääs üüse mano lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Üts kaivas’, et täl om kotoh varõs haigõ, köhis,» muhelõs Ain. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Üts kandlõ mängmine oll, et tõõsõ naksi... http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Üts kar’us tekk pilli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts, kats ja hand – hand om saba. http://www.kylauudis.ee/2010/11/07/latsiaiah-umma-otsmah/
Üts katusõ keskkottalõ, tõõnõ har'a ligi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts katusõ üte otsa poolõq, tõõnõ tõõsõ otsa poolõq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts` kavvõmbalt-miis` sõitnu Vahtsõ-Kuustõst läbi ja kaenuq, et Ahja mõisa om lähiksen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/maykolm.htm
Üts keskmäne vana Võromaa talomiis, Kanepi valla Magari külä Kuuba talo peremiis Kongo Mati (58) saatsõ minevä neläpäävä rapsikuurma kokkoostu poolõ minemä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ütski P elonik olõ-iq tühi hulk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Ütski es olõ tuu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütski es toheq mano tulla. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütski hädä olõ-i lõplik ja parandamalda. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vikipeedi%C3%A4_tutvustus
"Ütskiik." http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava.htm
«Ütski lats jõvva-i nii huult kanda ku siih tetäs: minno hoitas siih ku rõnnalast!» kitt tä. http://www.kylauudis.ee/2010/09/10/vorol-saa-oppi-vanno-iist-huult-kandma/
Üts killõ ja üts kõgõni kõvõp torrõ, a perä olĺ q keskmädse q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Üts killõ olĺ ja ülejäänü q olliva q torrõ q ? http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Üts kimmäs asi, midä vana Võromaa savvusannu alalõhoitmisõ hääs tetäs, om savvusanna-pildiraamat. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Üts kimmäs kooliaasta osa om puuduminõ, mis om perrile, opilaisilõ ja kuulõlõ esi aol esisugumadsõ mõoga olnu. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ütski rohokumpanii ei taha, et inemine terves saasi. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/6256
«Ütski tark ei sata taivast» võistlusõ parõmba: http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Üts kits süü talvõga umbõs redelitävve haina. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Ütski tulõ-õs tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Ütski tõõnõ iurorohi võta-i hambapalanikku nii häste är ku trihhopool.» http://www.kylauudis.ee/2011/05/03/vinnemaa-roho-omma-voromaal-oks-viil-haah-kirah/
Ütski tõõnõ kiränik olõ-iq 14. aastagasaast illatsõmpa pärsiä kirändüst mõotanuq niipall'o ku timä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hafez
Üts kivik jääse niisama pekko, a tõõsõ viskas tä jäl üles, haard tuu ao seeh, ku tä üleväh, tuusama käega’ maast üte kivigo ja püüd sis ka tuu üles visado kivigo maast võetuise kivikedõ mano, nii õt tuuhtõ pekko saa jo kolm kivikot. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Üts kolq versta maad. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts koolilats tekk’ uurmisõ, küsse midä noorõ arvasõ, kas kodukandin om tulõvikku ja kas nä tahtva siin edesi ellä. http://www.kylauudis.ee/2013/08/28/puusepa-katerina-latso-toiva-maalo/
Ütskord trehvü suvõl hainaaigu mustlanõ sinnäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskord üts hahekõnõ kattõ arq kar’usõl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kosilanõ ol’l sõitnu hommogu sajaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kullanõ võti käänd kõik (ussõq) vallalõ? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv
Üts kuninga teendrist sai kuulda, et üts vanamiis um, kes jõud vaest ar_meelütä. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Üts kuningatütar miildü tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kuri herr sõit kutsariga, tima kõge ol praalnu kutsariga, et kutsar ei mõista tedä nii häste sõidudata. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts ku tõnõ küläinemine om sändse tüükotussõ pääl, et ku ma ütle, et keevitägu mullõ midägi kokku, sis tä tege tuud. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Üts kuulsampi Luhanskist perit inemiisi om tiidläne ja kiränik Dali Vladimir, kiä om tuntus saanuq uma suurõ vinne keele sõnaraamaduga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Luhansk
Üts kuulsampi kassist kirotõt jutuisi om prantsusõ kiränigu Perrault' Charlesi kirotõt jutus " Saapidõga tiide ". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kass
Üts kuul’d’, et rahvas lätt tiid pite mõtsah, a tõõnõ jäi haigõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ütskyik.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ütskyik, hot’ tõõsõq juuqkai, ma perä puul sõida, ma õks siih ruttu arq juu.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ütskyik, kas ma lää mano, vai tekke mullõ joq siiä surm.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskyik, ku Kuri-Mari kaq and süvvä, ma lää timä mano kaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskyik, ma juhata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ütskyik, ma lää vahi syss.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- “Ütskyik, maq olõ koh taht.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Ütskyik, ma võta vasta.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskyrd inne pikset ol’l väega ramõhtu ilm olnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskyrd öütsilitseq olli nännü, ku õdagu oll lännü mõtsa viirt pite, kõ iknu syno, kõ iknu syno. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts käve kodo imä lehmi nüsmah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kään’d’ ütsilde, tõõnõ tõisildõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kõgõ kimmämp leping sai mul sõlmitus sügäväl Vinne aol varõssõga. http://www.kylauudis.ee/tag/talupidamine/
Üts kõgõ vanõmbist alalõ hoitunuisist "Elemente" tükest, miä om perit umbõs aastagast 100 m.a.p. Joonis käü II raamadu Lausõ 5 mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Ütskõik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Ütskõik ku' hüä om muial elo, a uma sünnükodo jääs elost aost süämehe. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ütskõik ku' illos ja hüä om muial, a umah kotoh om õks kõgõ parep. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ütskõik kuis sis elo lätt, võro kiil olõ-i kummalgi juhul väega tähtsä. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Ütskõik mis, a säändse segädse ao kimmämb kapital vai tagala om uma maakotus – maaelämine. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ütskõik määntse katõ P elonigu ütine osa om tühi hulk . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulga_t%C3%BCkeld%C3%BCs
Ütskõk, miä mul om vaja olnu ni ametiaalaselt ku kotoh, ma` või alati timä pääle luuta`. http://www.kylauudis.ee/tag/elulugu/
Üts kõnnip ümbre ja loep nii: http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Ütskõrd Meeldemäe küllä tull seto kalluga. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Ütskõrd el'le Petsereh miis, timäl ol´l kats poiga. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütskõrd elli vaenõlats'. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/muina.htm
Ütskõrd enne valget kuuld temä mõtuse hellü mõtsan, mis tedä kotost väljä meelitas suurt lindu kinni püüdma. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ütskõrd esi näi: suuri oll’ paar-kolm, väiksit jõudsõ paarkümmend kokko lukõ. http://www.kylauudis.ee/tag/uma-leht/
Üts`kõrd es julguva minnäq, ku vana Henga hobõnõ viiäq oll`, pelksiq, et Henga tulõ vasta all Kivivõrõtõ mõtsa sehen. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/ule.htm
Üts kõrd innevanast nännü üts soldann unõh, et siäl tuo ja tuo sepikua alasi paku all um hulga raha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üts kõrd jall tulli sinna üte üömajalõ, hummugu küsse mä, et kas siin koh teil um määnest suurt kivvi pindre pääl, sinnä juhatõdi meile üöse raha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ütskõrd johtu, et kuulus kerigu vüülmöldri [kirikuvanem] üle mõisa maa nulga õgvõmbat tiid kerigu poolõ läts. http://www.rahvakultuur.ee/?s=508&action=print
Ütskõrd johtu meele sisse astma pargikõnõ nuuri liinanäiosid. http://taarkatare.com/ss/2014/02/
Ütskõrd johtu tema vana karoga kokko, tõmmas tema onuni jalgu vaihele maha nink pügi püvvirauduga paljass niigu mändse voonakese, pand karvaki kokko ja vei naasele kodo kedrata, villu eest. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/eluolu/elu2/150.html
Ütskõrd juhto kiäke' miis nägema, õt üts, valgõ lina pää pääle võet, tul'1 kerigo müürü alt vällä ja nakas' lugõma midäke' ütest väigokõsõst raamadokõsõst, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütskõrd julgu krõpõ suuvärgiga Henno midägi vasta üteldä ja olokõrd läts’ sandis. http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ütskõrd jäi mol’otama ja näi, et vaakumimassinast tulõ joba ammoniaaki vällä – asi vussih! http://www.kylauudis.ee/2014/02/25/kriuhkamehe-aastapaiv/
Ütskõrd kattõ Höödöri lammas ar, a Höödöri puul oll talos ka õkva. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd keväjä, ku uibuq häitsi, istõ vaenõlats' uibu alaq maaha ja nakas' ikma. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Ütskõrd keväjä naas' imä sannah lihha suidsotama. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Üts kõrdkiq aastah piät minemä mälehtüspääväl ker’kohe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd, ku' Päälsekannu man õutsih ollimi, ai pallo sussõ hobõsid takah, hobõsõ joosi tulõ viirde nigu plagisi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütskõrd, ku' Päälsekannu man öutsih ollimi, ai pallo sussõ hobõsid takah, hobõsõ joosi tulõ viirde nigu plagisi. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütskõrd ku' mii' sõidi praamiga' Kolpino saarõlõ, sis sai tunda' piirimiihi püssähirmu ja sõaülebä võimu. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Ütskõrd ku' susi tahtsõ tulla hobõst murdma, hüpas hopõn soelõ pääle, nii et kammits jäi kaala pääle, sis tulli mehe ja tapi soe är! http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütskõrd kullõl' ja näkk' üts nuurmiis, kuis nõid hõik' Rapuntslit, tuu lask' hiussõq aknõst vällä ja nõid rubõ naid müüdä üles. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Rapuntsli
Ütskõrd ku ma joba suurõmb olli, kästi minnu üte mu sugulasõ latsõga iin sanna är minnä. http://meestelaul.metsatoll.ee/foorum/read.php?7,2674,3397
Ütskõrd, ku timä niimuudp üüse kõn'se, johto timä ütele eesti soldanele mano, kiä kõrtsist joomast oll' tulno ja huulitsa viirde rentslehe makama jäänüq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Piitre_I
Ütskõrd käve mõtsa pite, niq sai mano, koh kütiq niliq põtra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd küns üts mees võssu veeren ja kuuld katte halli võssun kõnelevat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd kütnü ta sanna, veenu õkva vihta ja vett sanna. http://www.rahvakultuur.ee/?s=504&action=print
Ütskõrd lei lindva peremehe lehmä läbi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd lännu vägimiis nõide (sortsilaste) majja, et temaga jõudu kaeda ja vägipulka vidada. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ütskõrd läts haanimiis Petseri laatu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd läts miis liina, ne näge poodiakna pääl umma väist. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Ütskõrd läts miis tõõsõga keriguhe. http://www.rahvakultuur.ee/?s=513&action=print
Üts` kõrd mass 150 kruuni. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mar/sidu.htm
Ütskõrd meelütiva minnu järve viirde tunni andma, lubasiva, et vastase illoste uma õppetükkü sääl, a ku peräle jõudsemi … http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
Ütskõrd märgeq, et mi olõ väega vana jo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd mõtõl’, et vaija kaia, pal’lo timä tah om viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd naistõrahvas läts niidse ja sei lämmind leibä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd nakas vana teeda raha üle lugõma - ne olõ-õs inäp. http://www.rahvakultuur.ee/?s=514&action=print
Ütskõrd näidsik ütel' tsuralõ: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ütskõrd näi ma kolm kõrda järgemisi ütel üöl und, kui üts vana hall mehekene mulle mano tull ja kõneli: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ütskõrd näi unõht, õt kuis ma hoste sõnnu ütli – heräsi üles, ni ar meelestki läts. http://taarkatare.com/utehtegemisoq/
Ütskõrd ol'l pini jänesega sisse last ja Kiiovah valla tulno. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütskõrd ol' timmä petet, õt: http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütskõrd olle peremiis põllu pääl tüüh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd olli kõik hobõsõ' üte kotusõ pääl tõõso üüse jäl' tõõsõ kotusõ pääl, a' kõgõ paremb kotus jäteti puulpääva õdagus. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ütskõrd olli kõik hobõsõ' üte kotusõ pääl, tõõso üüse jäl´ tõõsõ kotusõ pääl, a' kõgõ paremb kotus jäteti puulpääva õdagus. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütskõrd ollimõ uma vanõmba vele Juhaniga nii sama tõrvaaho man, tõrvantmah, peris päivä aol, sis naas üts tundmalda mehe helü, madalikust pedästikukõsõst hõikma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd olli timä tulnu Võru liinast, olli Holsta kõrtsih õigõ meheste mängnü ja pilli löönü. http://www.rahvakultuur.ee/?s=522&action=print
Ütskõrd olliva kolm meest, Kaamnitsa küläst, nimega Peeter Huul, Jakob Lõng, Tannil Hõrn, kogoni ütel äripäävatsel pääval, kivi küle alt kaibeh, mõne püssa kikka, taba, ja muid viguritsi ravva tükkä löüdnu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üts kõrd olli ütele naisele opetu ütesa munna ärä süvvä, - jääp hall maaha. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts kõrd olli üts naane ärä paenu, ilma halli teedmata, ja ta nakanu naist, mehe helu perra Hõikma: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts kõrd olli üts noor tütrik ja säidse nädälit halli kiusaja käen värisenu, ja ei ütestki ohost-rohost api saanu, siäl opas kiäki vana inemine: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrd oll jäl juvva täüs. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ütskõrd oll tulnu tarrõ vasinõ tütrik väega korgide jalguga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd oll´ lõunas keedetü riisisuppi. http://wi.ee/voro/kiranigu/voldemar-raidaru/
Ütskõrd oll ütel tütrikul jo kümme nädalit hall raputamah mann käünü. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Ütskõrd oll üts Helbi külä mies - tuo jo ammunõ asi - Petserist tullõh tie päält kõrvalõ käändnu, ja suo vierde, üte suurõ laja kivi kõrvalõ veedükõsõs aos puhkama heidanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
«Ütskõrd oll’ Vinso ristih pinikene,» jakkus Ainil viil pinijuttõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütskõrd peremees lännü võikoormaga Tarrto turgo. http://www.rahvakultuur.ee/?s=519
Ütskõrd praasnikka aigu oll jäänu purjo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd puul'päävä kästi vaesõllatsõl sann küttä. http://www.folklore.ee/tagused/nr2/pdf/muina.pdf
Ütskõrd puulpäävä õdago olõvat Vanahalb kellegele vasta tulnoq ja kats pätse leibä kanglah. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Ütskõrd riisse vana Venne nõid mi kuninga ilosa tütre ärä. http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=1
Ütskõrd saanu sisama vägimiis juuskmisega utele aastatsõlõ lehmvas'kalõ uma maja ligidal järgi, võtnu hannast kinni ja räpsanü nii kõvastõ, et vas'ka händ ära kakõnu ja vas'k ilma vägimehe nägemata tuhatnelja iist ära juusknu, kuna vägimiis vas'ka hänna, mis ta suuro pahandusõga terves aastalises vas'kas pidänü, üle uma maja harä visanu ja esi hõisanu, et täl tõtõstõ vägimehe jõud osas om. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Ütskõrd sai kass' teedäq, et kuning üten uma tütregaq sõit uman tõllan müüdä jõõ viirt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saapid%C3%B5ga_kass
Ütskõrd seiq näq õdagu lavva takah niq imä ütel', et tulõi noq miq poolõ kaq pinigi kosjulõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd sis tuu arhirei pidä sääl tsässonah pallust ja sis vanast muidogi ol'l mõisal müürü ümbre korgõ, niigu nokki omma Petsere mastõrah, sis oks ol´l viil pal'lo korgõba ja raudvärä iih suurõ ja sis ol'l õgal puul vahi. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütskõrd suve aigu, kui ilm väega kuum ollu, kõndnu üts rebane mööda jõe veert edesi. http://www.folklore.ee/pubte/muina/loomad/40.html
Üts`kõrd sõit` Udri hobõsõga kõrtsist müüdä. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/pop.htm
Ütskõrd sügüse lehti riibõn tull’ Liivil mõtõ kirja panda uma mälehtüse latsõpõlvõst tallo tagasitulõkini ja tõisi sugulaisi luu. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Üts kõrd tulli pini võlss aol – ku ma es olõ viil juuskma naanu –, sis läts’ häste, et sai õnnõ üte kõrra purra! http://www.kylauudis.ee/tag/filmimine/
Ütskõrd tulli täl meelte omma naist kaema minnä, saije kuninga käest luba ja purjot laivaga omale maale, saije üttel ilosal õdangul selle kuninga liina mano, kos ta armas Hella pidi olema, läts omma tutvad teedmist möödä kuninga sanna mano ja saije ka ilma naise kuulmada sisse. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Üts kõrd tull sõda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Ütskõrd tull vatõr last kaema ja kutsõ poissi umma ello kaema. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Ütskõrd tulnu näide poolõ üts sant, üte käega naistõrahvas, tuo jäteti sinnä üöses. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Ütskõrd ull veli ütles, et läämi veleq noq eräle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd ummugu oll tä lännü kah lootsikuga undõ välla võtma. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Ütskõrd vahtnu miis aknast vällä: varblase kanepih 27 , vana varblane ladvah, poja all juureh. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
Ütskõrd vahtsõ midägi nõnnapite lehmä man ja ku tuu kõrraga pää üles lei, sai vasta nõnna ja nõnaluu puru. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütskõrd vanastõ, tuu oll muiduki joba väega ammu, eläsi Otu-Juuli esä. http://www.kalapeedia.ee/parimus-keema-jarv.html
Ütskõrd võti vanaimä närdsuvaiba proovis üten ja müümine läts’ häste,» kitt’ Kanepi kihlkunnast Magari küläst Rebäse talost peri Tedre Merge (42), kiä kaubõl’ üten elokaaslasõ Rainisõ ja latsiga. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Ütskõrd õdagu vana Udras oll sõitnu hobõsõga Pankjavitsast ja provva oll jalotanu uma koiraga Podupia pedästiku kottal. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütskõrd ütel ilusal hommongul, kui sulane aida läts omma linnuperet kaema, kuuld tema, kuis mehiste ema oma latsile kõneles: http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Ütskõrd üte pulma pääl kõneles mees: http://www.rahvakultuur.ee/?s=510&action=print
Ütskõrd üts kindrall oll pidänü sehvti üte ilosa Kasaritsa tütriguga. http://www.kalapeedia.ee/parimus-suurjarv-ja-pikkjarv.html
Ütskõrra käve repän soega mõtsa piteh, ni löüse mullutsõlt tulõasõmalt üte sitasitika maast, ni repän käsk soel tuud maitsa, et kas hüä um. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/rebanehuntreht.html
Üts kõrralik sannankäük käü muidukinõ asja manu. http://www.savvusann.ee/index.php/et/uudised/83-pokumaa-sann-uut-koolilatsi
Ütskõrra lätsi Sassi külä rahvas Jürimäele jüripäiva pidäma, kohe iks nelä vai viie küla rahvas kokko käve. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrra oli kolmõkese velitit, kats oli tarka, a kolmas oll turak, ni kuoli näil esä ärr ni pääle tuo lätsi veltse eräle, ni naksi jako jagama, a targa veletei tuolõ turakulõ poha pallo petingut, saa as tälle määnestki muud jako, ku üts vana lagunu ahotükk, a tuo turak ütel sõs, et miä ma äidsele seo ahoga viel ti’ ku mullõ midägi muud saa as, ma võta paremb, müü seo kah ärr, saa ma ni võrra ku saa,ni võtt timä ka, laot uma aho ärr ni pand ilosahe kuormahe tuo ahu, oll viel päält rõivaga kinni katõt, ni sõs läts tõist lijna müünä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütskõrra olli papp ni köstre ütteh vargil käünü, ni olli kats härgä varastanu, üts oll verev a tõnõ oll sinine. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütskõrra oll kar’a man ja tap’p uma pääh täie, sei ja sittõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Ütskõrra oll suur tuulispää, üts lorisuuga mies ai kaatsa maaha, käänd palja perse tuulispääle vasta, esi indsiteli viel, et ma anna tuulispääle perst laku, a ku sis mano tull, vei mehel vaesõl suurõ tükü perse külest ärr, nigu mies mitu aigu perrä uijat. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütskõrra tull Poolakõno Juudi poolõ, ni olõ õs vanna Juuti kottoh, ni naane naas küsümä, kiä sa olt, a timä üttel, ma olõ taiva kokk, tie Jumalalö süöki, ni sai Juudi naasel hüä miel, üttel, ku nu taivast tult, kas sõs mu immä ni essä kah sääl näi? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üts kõvõra jalaga halvakõnõ olõõs saanu ynnõ sinnä uustõ sisse rungi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kõvõra jalagaq soekõnõ ütles, et odot, maq lää. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts kümme paari om külh näid är müüd. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Üts küsüs tõõsõ käest: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts lats, kes undi tarvis tõistest vällä olli jäänu, tulep nüit ja võt mõne lamba ärä ja viisas tük maad kaugele ja võt sis toki kätte, keerutap aina müüda. http://regilaulik.folklore.ee/lounatartumaa/blog/2014/10/02/tiksin-taksin/
Üts lats tulõ ria ette ja' nakkas ridaimä käest (kõige viimane) küsumä. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Üts laulõ vällävalija, Võromaa rahvalaulõ hää tiidjä Kalla Urmas selet’ tuud niimuudu: http://www.maavald.ee/uudised.html?rubriik=86&id=1946&op=lugu
Üts lehmäkene ynnõ jäi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts lollemaa maailmah rohkep. http://jaankaplinski.blogspot.fi/2008_11_01_archive.html
Üts lugu Kostabi suguvõsast XIX aastasaa keskpaigast. http://www.kylauudis.ee/2014/08/01/kaika-suvoulikuul-tulo-osulan/
Üts lugu uma keeleni jõudmisõst uman elon. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/4/
Üts luidsas pandas lavvaräti ala jalq nigu tälle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts läts suurtiid, tõõnõ mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts lätt ette, kükkäs maha'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Üts lätt perrest, võtt räti seeh sööki üteh; lihha, võid, leiba, munnõ ja kroosikõsõgaq kutjat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts lõpmalda suur hauagas sai syjah haavatus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts maailma parõmbit loomuligu jutu (kõnõlõmisõ) uurjit om semiootigadoktor Valdur Mikita , kiä om sündünüq Mulgimaal . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Kunstm%C3%B5istus
Üts maja, aknid õga lävve kohki õi olõ, ja pereh seeh eläs? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2157
Üts major sai sõjan haavata ja sattõ sinnä tiiki sisse. http://www.kalapeedia.ee/parimus-majori-jarv.html
Üts meesterahvas läts kirjä viimä, et naasel om kotoh lats sündünü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts mies, kes jo piaaigu puol aastakka hirmsat halli oll sõitnu, ja mitte kastki api saanu, sai ütelt targalt samasugutsõ oppusõ, hinnäst arstma naada. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts mies, kes ka 10-ne kuusõ halli'sõitmise perrä kostgi api olõ-õs saanu, oll ka niiisaatõ käsikiviga jahvatõh, suur "kapst-tõrdu" kivi kotiga säläh, küll halli tõbi mant hüristänü a siäl man esi hinele viä tennü, mis peräst hauda vei. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts mies oll väega vaenõ, saa as tälle kostõgi midä, ni läts timä mõtsa ni hõigas sääl, et minno nu inäb avita ai Jummal ei juudas kah, a tuo pääle tull ka mõtsast jälle mies vällä ni ütel et mia api sa tahat? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üts mies säädnü kah uma rõiva hinne sugutsõlt nööri otsa, pedäjä üles, ja jäänu salamahti vahti pidämä, mis hall timäga piäs tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts mies tennü ka nii targa oppusõ perrä ja pagõnu järve veereh olõvahe kõivo üles. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts miis, Ingmar (Saaremäe Üllar) om aastide iist Indiale är kaonu ja tä sõbral, edukal Eestimaa riigimehel Felixil (Rohumaa Jaanus) tulõ tä säält üles leüda. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Üts miis elli naasega ilosahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis käve pühäpäävä ker’kohe, a tõõnõ käve mõtsa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis leppe tõõsõga, et ma kutsu mitusada hussi kokko, niipal'lo ku näid ilmah om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis läts möödä, ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis oll essünü Rabalohoh arq, kaenu, miis sais, myyk käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis oll võtnu Itse-Miitra linnu põllu päält mitu kupu ja veenü arq umma kõlgusõhõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis ol’l lännü Ut’sa järve viirt pite. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis saistas üles, nakas lugõma, niq kõ inne mõrsja kosilasõga sattõ lavva ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis siist Labõritsa külast ol’l Russaliinah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts miis sääl oosõ seeh maka. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Üts miis sõit läbi mõtsa, ja Luu-Ivvan kiskõ mõtsa kokko ja miis jäi kõõ hobõsõga alla. http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Üts miis tukõ aida, sälgkiq verine kyik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts mi kandi suurõmb kardokakasvataja Mulla Ants Võro vallast Tagaküläst pand’ kah nädälivaihtusõl edimädse hektäri kardokat maaha, kattõloori ala muidoki. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Üts, mis meil egan vähämbän kandin ja nukan uma om, om kiil. http://www.kylauudis.ee/2011/03/18/egan-talun-uma-taar-egan-nukan-uma-kiil/
Üts mongoli keele ligembit sugulaskiili om burjaadi kiil , miä om kõnõlõjidõ arvo poolõst tõõnõ kiil Tsiberin . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mongoli_kiil
«Üts mu opilanõ Võromaa kutsõhariduskeskusõst ütel’, et timä vanaimä oll’ nakanu ikma teleka iin, ku tuu uudis tull’,» ütel’ Veeroja Eda, kiä üten Eichenbaumi Külliga võrokõisi sanna UNESCOhe vidäsi. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Üts musta hobõsõgaq herr sõit', kuts'ar pukih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts mängjest on nõid, tälle mähitas üts valge rõivas ümbre käe. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3259
Üts mängjä lät aho mano ja tege sääl üte sõrme otsa nõõga mustast. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3244
Üts mängjä võt kõik kivigo’ hüvvä pekko. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3245
Üts mängjä võtt pilpa kurja kätte ja saistas eis tsõõri mano. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3242
Üts mõrsja, kes päälegi ka pudikeelega, olli ka oma kosilase käest üte kringli kingituses ja hääs meeles pool muide nägemada saanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=19
Üts mükoloog hüpäs´ võssu suurõ röögätüsega: http://www.kylauudis.ee/2014/01/18/luuduskaitsja-voitloso-suuri-lubjakivikaivanduisi-vasta/
Üts naane ai poolõni hindä pajast vällä ja nakas’ pulmarahvalõ synoma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane kor’as mõtsaalusõ puukõisi üskä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane las’k’ arq põrsagi võtta, tii-is hellügi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane oll jätnü latsõ niisama tarrõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane oll ka hinne küll tuorõ lehma naha sisse mähknü, a hiusõ jäänü täll vällä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts naane oll pühknü pliiniga latsõl perst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane oll väega iknu umma miist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane pan'd' räti silmi ette, kumar'd'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane tõistõ takah kõpol’dat’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naane varas’t’ kivikuast tühä koti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naene oll kah hinne ärr käknu lao pääle olõ kupo sisse, sis kuuld, ka üts käve iks ussaida piteh, timä nimme hõikuh, a timä tie is hellü vasta, peräkõrra tull üts redeli pääle, kuts ise, et tulõ maaha Ann, a timä es heri, sis hõigas, et eläjä umma viimäne kapsta aida lännu, sis jo ütel vasta, et toho, mis sa must röögit, ma ja kuulõ, a säälsamah oll ka hall säläh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts naistõrahvas kastsõ leibä ja kana tükke leevä mano. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naistõrahvas oll võidu löönü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts naistõrahvas um imä, kel tütreq. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/13.html
Üts niitjä niidü pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Üts noist oll' suuv uma elo majandusligult tõisi alossidõ pääle saiaq ku vastamiilne kerkovalla talopidäjilt rendivõtminõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Üts noorik naanu ka hinnäst sanna keresseh ollõh tossutama, siäl tulnu üts hall mehekene sann lävest sisse, käpsänu tedä viel viimäst kõrd õigõ tublistõ kui raudtangõga, ja lännü sanna laba ala, kohe arr kaonu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts noorik oll jalq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts noor tiiskusõ tõbõline mees jutustas mullõ, et ta esi pini tapnu, ja ka kõik timä rasva raasatumas nahka pannu, missõst täll ka tervus paranõma naanu. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=14
Üts nuist kolmõst mehest krõpsahut hambit ja tull tuld külält aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts nuurmiis arvas’, et keefir tsurk kama maitsõ är ja sei tuuperäst kamma niisama, mustikidega segi. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/
Üts nuurmiis naas geomeetriät opma ja edimäst teoreemi uurõn küsse tä Eukleidese käest: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
«Üts nuurmiis tekk’ velele sünnüpääväs puust kopaga traktori,» kõnõlõs oppaja. http://www.kylauudis.ee/2014/09/24/umakiilne-tuuoppus-latt-laembas/
Üts nuur pois olli vanasti üsinda aidah maanu sis olli tedä ega üüse üts nuur tütrik raputanu mis noo poisil tettä eide ussõ olli ega õdagu kõvasdi kinni pandnu tuud ei tiijä üttegi kost timä sisse sai viimäde nägi pois et timä tedä rahulõ es jättä sis kõnõl timä sedä hättä üttele vanalõ mehele tuu opas sina lasõ oherdiga uma sangu vere kotsilõ mulk ja sis kui timä sinnu raputama tulõ sis kae kuis sa sinnä pulka ette saat zusada pois tegi ka nii opadi ja tütrik jäi poisilõ kätte läts hummogu tarõ mano täll hüä miil timä löüse tütrigu ja see tütrik olli väega illos perä kõrd võtt pois selle tütrigu ärä hinnele naases muido tallid kõik naase asjad ärä muud kui es kõnõlõ midägi mehega sai niisama kui muilgi naisil kats last ja elli ilosahe päälegi üs kõrd läts miis tõõsõga kergiguhe sai puuldõ tiihü siäl üts miis külb kesvä sulanõ jälle ai sisse see nainõ tuu naard nüüd lätsivä keriguhe opedaja üttel juttust vana juudas kirot nii kiä suigiva üles hobõsõ jalaga ja hobõsõ veri olli timä tint ja hõbõsõ naha pääle timä kirot tuud olli timä naardnu ja see noorik olli nännü et see timä miis naard tii pääl naas timä edimäst kõrda kõnõlõma viil üle kolmõ astaja küsse mehe käest mis sa kereguh naarid. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts nuur poissmiis oll jahi pääl mõtsah ja kai et kirstu kaasõ pääl mar’atsäuk. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts nuur rekkamiis tull’ ligi ja nakas’ kõnõlama. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Üts näid elle Irboskah ja tõõnõ Pihkvah. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Üts näkk unõh, ku vannaessä vällä saat, et ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts nõid ol'l sajah, nõid ar' kosilasõ hubõsõ. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Üts nöörikene ol’l kuus jalga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oinakõnõ suurõ summa seeh ts’uut’ sarvigaq nõkgaq nõksahutnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll' üten saan'an, tõõnõ tõõsõn. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts oll Turak Tuhkjapusja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll kängsepp, a tuu oll prostoi miis, kes naase võtt. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=118
Üts oll laisk, vai oll vaenõ, a tõõnõ oll rikas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll pant kirstu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll rikas miis ja väega võt't rahvast armsahe vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll sysar, ütesä veljä, tuugi sai tsigurist ja vigurist ja küläkar’a kar’usõst. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll ängänü ynnõ vitsakõsõga, et too, min no kavvõmbahe. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll ütelnü: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts oll’ Räpinä kihlkunnast Kõnnu küläst Listako (Soe) talost peri Soovere (inne nime eestistämist Soeson) Eric (1916–2008). http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/
Üts oll’ Saarõmaal (9. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Üts olnu lava pääl ja väikõnõ pojakõnõ olnu kõrval. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts ol’l mäepuul, tõõnõ alapuul, nigu üts tiiä-äs ütte, tõõnõ tõist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ol’l nigu ullimb, noorõmb. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ol’l tüknü hirmuga tsiasita sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ol’l valõ pääl, tõõnõ õigusõ pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts om Pihkva järve viirne tasanõ ja matal maa, soinõ maa ja säält läbi saa-ai' minnä'. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel447_415.html
Üts om hobõnõ, sais tsõõri siseh; tõnõ om otsja, tuu sais väläh ja laul. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/9.html
Üts om karjus, tõõnõ pini, kolmas susi, nelläs voonakõnõ, viies tsilikene, kuuõs utikõnõ. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Üts om möldri kaq, suur kivipapa. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts om neläpäävä ja tuu om as´atundjidele mõtõlt pääväl. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/uudised?format=feed&type=rss
Üts om otsja. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3081
Üts om parem tõõsõst. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Üts om sis pandi hoitja ja tõõnõ om käskjä, mis kual tetä. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Üts om tuu, et veeda sõnna pruugitas paigapääl mitte õnne etnilise tunnussena, a lisas tuule ka eloviie näütämises. http://reisiajakiri.gomaailm.ee/kama-kaido-veeda-rahvast-kaeman/
Üts om õigusõga elläi, tõõnõ om võlsiga elläi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts opja, parhilla latsõga kotoh ollõv Eliste Annika ütel’, õt kandlõga and kõik latsilaulu är mängi ja päält tuu om kannõl ka väega rahustaja pill. http://www.kylauudis.ee/2010/10/19/vaikokannol-om-koolnust-ulesnosenu/
Üts oppaja and' üte vai mito proovitunni ja tuu man katsuti kokkotulnuisi latsi. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hurda_Jakob
Üts osa al-Karajī (953 - u. 1029) teossõst "Al-Fakhri" põhinõs tollõl. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Üts osavõtja või saata’ võistlusõlõ kuni kolm tüüd. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/4/
«Üts ostsõ õnnõ – inemise ei tunnõ siini!» selet’ Kallõv. http://www.kylauudis.ee/2011/12/01/motsast-saa-iks-viil-siini/
Üts os’t’ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ots ala, tõõnõ ots pääle katta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts paabakõnõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts paik, kos tuu proomiloendus tetti, oll’ Rõugõ vald. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Üts pall'otarvitõt viis hulga andmisõs om lukõq loogõliidsi sulgõ sisen üles timä kõik eloniguq, nt. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hulk
Üts panti saan'a üte otsa poolõq, tõõnõ jälq tõõsõ otsa poolõq, et sõs nakka-õiq palk kohe kalluskõllõma. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts park futuristõ tundsõ hinnäst petetühe, ku nägi, kuimuudu sõah massinidigaq ümbre käüdäs, tõõnõ park läts' jovvu kitmisõ peräst ullist ja lei kampa inemistega, kiä kitiväq hüäst õnnõ ummi mõttit ja sunnõvaq ummi mõttid tõisilõ pääle - Marinetti läts' kampa Mussolini fašismigaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Futurism
Üts peremiis hoit kääpit alalõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üts pernaanõ kaivas’, et majaja olli terve uibuaia, vana eestiaigsõ uibu talvõga kandunu lumpi är. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/10/
Üts pidev vuurmine käve vii manu ja säält tagasi. http://urvasteleht.blogspot.fi/2009/07/juhuu-urvastelase-kaveva-jalki.html
Üts pido oll’, ku paar luku olli sõnno poolõst pääh, ja sis ma pruuvsõ… http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Üts pildistaja või saata mitu pilti, a egä as’a kottalõ piät olõma õnnõ üts pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/7/
- Üts pildistäjä või saata’ mitu pilti, a egä olokõrra kottalõ piät olõma õnnõ üts pilt. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/6/
Üts pini ol’l last, tuu ol’l lännüq ku kavvõndahe, niq käändü arq tuu kaq tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts poig es kullõ esä synna sukugi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts poig tull: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts poig tän’täs’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts poig ütelnu esäle: http://www.folklore.ee/lepp/rapina/?sel_id=19
Üts poiss kõnõl’ meile, et timäl vanaimä vai kiäki tõnõ vanõmb inemine oll’ kõnõlnu, et nüüt saat pinssi «autumaadiga», mitte «autumaadist»… http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Üts poiss oll karjah, lehmä' oll är' kadunu', läts otsma mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Üts poiss võtt pühäkir'ä kätte. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts poiss ütel’, et mina võta timä arq ja panõ tüühü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts pojakõnõ ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts` punkar` oll` kah. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/mai/mayks.htm
Üts punt om ilma tüüldä inemise – Töötukassa mass oppusõ kinni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/5/
Üts puu, katstõiskümme ossa, egäl ossal neli pessä, egäl pesäl säidse munna, egäl munal esiq nimi? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
Üts puul ala, tõõnõ pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts puul hiidä maaha, tõõnõ vii hindäle pähütsehe, pan enne valgõ rõiva sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütspäiv helist’ mullõ vanainemine: kae, mullõ tull’ üts lammas. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Ütspäiv lätsi rebäse jahi pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts päiv om 24 tunni vai 86 400 sekondit . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/P%C3%A4iv_(aom%C3%B5%C3%B5t)
Üts päiv tulli kimmäs heräneminõ, tulõ tegutseda tõisiti, olla luudusega üts. http://mulje.ee/unitsiga
Üts pääkarus kynõli, et üts esä es julgu pojalõ naist naada võtmagi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts pää om ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts põhjus alosta oll, et tuusama suvõ oll võrokõstõ Kaika Suvõülikuul Pikäkannul ja sääl oll plaan tetäq kontsert umakeelitsist laulõst. http://setokunst.ee/tegevusalad/lokoriq/
Üts põhjus, et valla tuudaigu taad asja väega es toe, om arvada tuu, et Õdagu-Võrumaal om elu käünü tõtõst talunimmi perrä, mis tuust, et sama nimega tallõ om kõrvuisi vähämbält kats, vahel ka rohkõmb. http://www.kylauudis.ee/2010/12/02/oigo-kulanime-ammotlikus/
Üts põhjus oll tuuh, õt mi lövvä-äs säänest iistvidäjät, kiä’ tahnu’ tuu äriidee kasulikult realisiiri’. http://www.kihnukaubamaja.ee/kihnu-naase-panni-pustu-e-kaubamaja
Üts põimja põllu pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Üts pümme Mõnistõ tütärlats mõistsõ tetä ilosit eläjäkujjõ. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Üts raamat mass 50 euro ümbre. http://www.kylauudis.ee/2013/09/18/uma-talo-raamat-perre-abiga/
Üts raas jätetäs üle, nigu timäle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ravitsõs pahru, tõõnõ sikka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ravve, tal olliva ussisana'. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=14
Üts riibja niidü pääl. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/p/8.html
Üts riigipää põhiülesannõq, riigi riikevaihõlinõ edüstämine, jäi kuningalõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iirimaa
Üts rikas miis tull kaq veskile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts rikas talo oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts rikka esä poja, :,: http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_32_laul.php
Üts ristesä ja üts ristimä võeti poisslatsõlõ, niq tütrikukõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ristimä ja ristisä võeti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ruutslane kusesi piiripunktin uma rekka kõrval, tä viidi protukolli tegemisess staapi. http://opleht.ee/4848-contra-kuimuudu-ma-kuldri-kooli-oppajas-sai/
«Üts rõivas oll’ nii peenükene, et tõmba vai läbi sõrmussõ, a tõmbsit vallalõ – kolm miitret!» mäletäs tä. http://www.kylauudis.ee/2013/05/12/100aastano-umbloja/
Üts rühm oll’ rehepapi, kes jäivä tüü peräst pümmes. http://www.kylauudis.ee/2013/07/07/vaelidse-pumme-inemise/
Üts saiakõnõ sattõ maaha kuurmast, sai kyik muaga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sandikõnõ ol'l ülnüq, et soo poig nii vanas saa ja pikse tapp timä arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sannah vihus, kadõkõsi pidävä sanna ust kinni? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2755
Üts sant, sada hamõt? http://www.miksike.ee/documents/main/lisa/9klass/2teema/emakeel/murdekava2.htm
Üts sant väega pahasi ja ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts seeniaoni moodun ütelüs om kirja pant joba Võromaa praoskil Helleril 19. aastagasaa edimädsen poolõn: http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Üts selet’ umma hätä ja tõõnõ selet’ umma hätä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sepp oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sika säläh, tõõnõ pahru säläh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts siäss' püürüsega ümbre, tõõnõ vali mõõdust jauha üle veere sisse, niikavva ku sai paras pudõr vai kohetus . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Leib
Üts sobi soola pääle, tõõnõ sis võiu vai koorõ pääle. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Üts soelaskja oll’ Räpinä miis Märksi Kalle. http://peegel.ut.ee/peegelv6/blog/susi-om-k%C3%B5va-vastalin%C3%B5
Üts` sohvri pidänü kinniq. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juun/juunkerg.htm
Üts soldan sais vahi pääl tunni aigu, a mõk oll puusah ni näkk, ku keisri tütar säält müöda käve, ni timä võtt kirot ussõ pääle, et keisri tütar um väega illos, ma tahasi , ku ma tiä kuigi hinele saasi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üts soldan selet, et näil oll kõ lehm nüstü arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts susi om risti ja tõõsõ' kõik pikulda? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=857
Üts suur kaupmiis ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts suur miis tull’ siiä ja ütel’, et timä pelgä-i määnestki hanni. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Üts suur mõotaja oll’ rahvalauluansambli Sinimaniseele, koh nuur kiränik tei lähkümbät tutvust Eesti vanõmba rahvalauluga. http://wi.ee/voro/kiranigu/leila-holts/
Üts suur sepp oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sysar, ütesä veljä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts sääne, miä tull’ «Kimmä ütelüsega» vällä, om, et «Hääd lambaõnnõ!» ülti tere asõmõl toolõ, kiä es võta teretämise man villast kinnast käest. http://www.kylauudis.ee/2013/01/08/vorokoisi-kimma-uteluse/
Üts sõbõr mõtel mõtsaminekust viguriga vällä vingerdada ja käändse vanasõna tõistpidi : http://foorum.cbradio.ee/viewtopic.php?f=11&t=1389&start=360&view=print
Üts süläs ütele, tõõnõ tõõsõlõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts süämemurõ või täl olla: http://www.kylauudis.ee/2010/11/03/hingiao-motolus/
Üts süük (õdak, lõuna) eräle ostõn mass 3 eurot. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Üts tahtsõ tuud umalõ, tõõnõ umalõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts taht võtta, "Vyi, virp-värp seeh!", tõõnõ haar'd', "virp-värp seeh!", pand pakku, kolmas niisamuta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts talurahvasya juhest Swaabimaal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Florian_Geier
Üts tamm, katstõiskümme harro, õgah haroh nelli pessä, õgah pesäh säitse munna? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Aastak
“Üts tap’p kats, kats tap’p katstõiskümmnend.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Üts tap’p kats, pini ihit’ kats kaarnat, a kats kaarnat tapiq katstõistkümme röövlit.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts targutus stiilijuhatusõs (transensustiatri): http://www.tolliste.ee/index.php/infonurk/uudised-teated/40-galerii/2008/673-kaika-suveuelikool
Üts tege timp-tamp, tõnõ tege timp-tamp, kolmas tege timp-tamp, nelläs tege timp-tamp, viies tege karviuh? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Üts tegi nii. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
"Üts teie siäst om iks tõiste ülemb?" http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/107.html
Üts teist nakkas mullõ appi, tõõnõ nakkas meile süüki tegema. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tek’k sikaga, tõõnõ pahruga. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tek’k umma muudu tüüd ja tõõnõ tõistmuudu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tennämädä tüü om kaoma lännüisi pinne ja näide umanigõ takanajaminõ. http://www.kylauudis.ee/2013/01/23/topratohtril-ikav-ei-nakka/
Üts timä suurõmbit võitõ oll' Belgradi piiraminõ aastagal 1456. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ungari
Üts toetas ja rõhutas tõist ja vastapiten, nii sjoo asi sjodapuhku käve. http://www.sirp.ee/s1-artiklid/teater/2013-11-28-06-50-43/
Üts tsirk 3 käve kõ 4 ubinit 5 süümä. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/77.html
Üts tsirk käve kõ unbinit süümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tsura käve mõlõmbide tütrikkõ aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tsura üteh poolõh, tõõnõ tõõsõh poolõh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tuli oll ülnü, et minno häste hoiõtas. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tuli ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tull’ sõbraga pruuvi üten, ai jala harku ja ütel’, et taht kah mängi. http://www.kylauudis.ee/2013/04/12/murgu-marje-tuku-kiruta-tuust-mis-okva-suame-paal-om/
Üts tul’l Pihkva poolt ja tõõnõ Riia puult. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tund ar, keä om kaehtanno, kas naane vai miis, tund ar, kas om rassõ kaetus vai kerge. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=119
Üts tunn om teooria ja tõnõ tunn om praktika. http://www.kylauudis.ee/2011/11/20/luisu-ahto-olomi-latsiga-eski-haanimehe-piipu-meisterdanu/
Üts tunnõtumb vaheq om tuu, et eitämisesõna või võro keelen olla tegosõnast takanpuul: olõ eiq ‘ei ole’, ütle es ‘ei öelnud’. http://wi.ee/voro-kiil/?tmpl=component&print=1&page=
Üts tuntumpi, polaaruurja Palo Timo (35) sõitsõ üten Kunnusõ Märdiga (35) vällä 21. kotussõ. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-kiil/page/2/
Üts tähtsä definits'uun om neläs: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eukleides
Üts tähtsämb aig Iraani kultuuri jaos oll' Sassaniidõ aig. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Üts tähtsämb aoluulinõ hoonõq om Kian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Üts tähtsämbit vad'a keele uurjit om olnu Tarto Ülikooli profõsri Ariste Paul . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Vad%27a_kiil
Üts tähtsä riigli, midä tä latsilõ miilde tulõtas, om, et tüüd piät tegemä mõnuga. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Üts tõnõ kõrd kävemi viil üte Rakvere kalamehega sääl, a karpi meil inämb otsa es tulõki. http://www.kalale.ee/foorum/kalastuskohad/844F
«Ütstõsõst oll’ peris rassõ arru saia, päälegi kõnõlasõ võrokõsõ kõvastõ virgõmbahe, ku kihnlasõ omma harinu,» muheli Marju. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/7/
Ütstõõsõlõ hiidi' vasarat. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Ütstõõsõlõ hiidiq vasarat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütstõõsõlõ istutas nii üskä, et pikk rida saa ja hoitas tuust, kes iinpuul om, kõvastõ kinni'. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=6
Ütstõõsõlõ seeni paki, kai hüvä olla, niq kai, et mis soost sai. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütar oll kaq kotoh viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütrek oll kangast kudamah, ni oll väega lämmi tarõ, ni heit timä riive ümbrelt ärr, ni oll üte hammõkõsõga kanga ieh, ni kudi ni kuulukinna õs, ku kosilasõ tarrõ tuli, ni ku nuo näi, et tütrekul oll hammõkõnõ õnnõ säläh ni ütli tütrekulõ, et milles nii um harak hannalta, a tütrek ütel vasta, et milles sõs kodo kõrvalta um? http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üts tütrik käü pööra seeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütrik ol'l jämme. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütrik oll andnu poisilõ saia. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütrik oll rasõvat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütrik om väegä kurva mõisa pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts tütär ol’lgi tuul mehel. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts uibo kasus, om [seitse] ossa, õgah ossah üts upin ja ladvah kolm? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=1936
Üts uss' oll' all, tõõnõ päälpuul. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Ehit%C3%A4mine
Üts vanainemine, kes hallitõbõ ka esi põõnu oll, tuo tiedse ja tundsõ halli sibulit ja kuoka. http://herba.folklore.ee/?menu=taime&tid=175
Üts vana inemine, kes halli tõpõ ka esi põõnu oll, tuo tiedse ja tundsõ halli sibulit ja kuoka. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts vana inemine timmä kõ hoit'. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
«Üts vana kult om külh vahepääl käünü, a suurt hätä tennü olõ-i,» tiid tä. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/2/
Üts vanamees väega vandsõ. http://www.rahvakultuur.ee/?s=521&action=print
- "Üts vana mehekene olli ostja, ja teä vana sõna olli nii: http://www.rahvakultuur.ee/?s=512&action=print
Üts vanamiis istus kivi otsah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vanamiis meil siih üle tii. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vanamiis ütles, et puja, kae, mis siih tetäs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vana puu tennü: kro-kro-kro-kääkst. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/97.html
- "Üts vana teedakõnõ om, muud kedägiq." http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vana tütrikukõnõ oll vanast. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vapanaane tul’l pallõma timä juurdõ, et tütrele tulliq kos’aq, a ei olõq kost pridanat andaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts veertäjäist om kassapidäjä ja tuu kaes perra, et kõik muna ostjah raha arh panõsih. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3241
Üts veli jalq velega elli. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts veli ütel: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts 15 versta maad kotost löüti timä suurõh suuh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts viglatäüs hainu pandaq, päiv läts arqkiq, es saaq mehele palka es süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts viimädse ao tundsambit mansi kiränikke om Šestalovi Juvan . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Mansiq
Üts vineläne oll siih tööh, syss tuu ütel, et näil üteldi nii: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vinne soldat ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts visas’ vitsa üles, tõõnõ võt’t haar’d’ kinni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts voor aasta pääle piät õga inemine käümä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vuur joq aeti külä kokko, et säält ja säält om põimõt ja sõkut, et Kriis'o Matro om põimnu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vyyras herr lei naasega sehvti kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts väega hel'gäs päiv oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts väega nuur Eesti suusatütärlats ütel’ telekan, et tä läts’ Vänkuuverile hinnäst tühäs sõitma. http://www.kalale.ee/foorum/huumor/303C
Üts väega pahanu, tõõsõl kaq nyna noroh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vägimiis tek'k Petserit, tõõnõ Irboskat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts vägimiis tek'k Saharimäele kerikut, tõõnõ Gorodissa. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Üts võimalus om minnä äiäpapaga Tal’nalõ tüüle: nädäli seeh Tal’nah klaasõ pandmist, nädälilõpp pillimängu ja laulmist. http://www.kylauudis.ee/2014/08/08/ojasaaro-toomas-saatus-vei-teppo-pilli-taado/
Üts võimalus om sääne tüü, mille ütine nimi om kultuuri-ettevõtlus. http://www.kylauudis.ee/tag/vana-voromaa/page/6/
Üts võtt pandi vällä, ka näütäs tuut asja ja ütles, õt mis timä pidä tegemä, kel s´oo asi om ja tä tuud õi ütle, kelles asi om. http://www.folklore.ee/ukauka/arhiiv/items/show/3249
Üts züra oll pohadu ilosat naist otsnu, ja olõõs kostki õks ni ilosat saanu, määnes tahtsõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üts´, minka perrä ristseväq setosit nn. ristiesäq Samuel Sommer ja Villem Ernits, kiä olliq sääntseq poeetiliseq in´emiseq - om arvaduq, et nääq ommaq sääntsit nimmi pandnuq. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Üts´ suhtumine om ilmselt, et Võromaalt peri ollõv kiränik või hinnäst pitäq vai tedä võidas pitäq võro kiränigus. https://www.geni.com/projects/V%25C3%25B5ro-kir%25C3%25A4nd%25C3%25BCs-Eesti/299
Üts´ vanamiis kynõl´, et sääl olnuq üts suur tamm, mitä kutsutiq Poola surnuaia tammõst. http://www.loodusajakiri.ee/eesti_loodus/artikkel443_415.html
Ütsä aasta iist, ku maja tühäs jäi, naksi siiä rohkõmb käümä, kolm-neli aastat olõ elänü. http://www.kylauudis.ee/2012/10/10/sommeri-lauri-vaiku-kandi-omma-vaega-huvitava/
Ütsä aestaka peräst, syss ütel, et Jumala käsk havvõ oppust pite, hõl’ota minno veere poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsä aigu tulõ joba mõtsast vällä. http://www.kylauudis.ee/2011/08/12/motsast-leib-lavva-paale/
Ütsä päägaq vanatun't tsusas' pää vällä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsä päägä lei kolmõ pääga maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsäs võrokiilne Täheke sündü Võro instituudi ja Tähekese toimõndusõ kuuntüün. http://www.kylauudis.ee/tag/voro-keel/page/2/
Üts õks no saa, miä saa: http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/anne/ale/ale_9.html
Üts ülemb mano: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütel: http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=21
Üts ütel, et ma külq julgõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütel, et ma mõista ujoda, ma lää mano ja kae, mis timä om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütsüte lähkün olõvaq saarõq ommaq saaristu . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Saar
Üts ütel’: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütles: http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütles, et paast om, a tõõnõ ütles, et ma söö arq soo kohopiimä perä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütles, et tapami maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütles iist. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts ütles: suvi om pikk, tõõnõ ütles: talv om pikk, kolmas ütles: mul ütskõik? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Üts ütles: suvõl um rassõ, tõnõ ütles: talvõl, kolmas ütles: mul ütskõik? https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Hop%C3%B5n
Üts ütles, õigusõga ellä, tõõnõ ütles et võlsiga om kergemb ellä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üts üü Mooste mõisa küläliisimajah mass 20 eurot (tel 511 7848). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Üts’kõik’! http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200336/kerg.htm
Üts’kõrd keväjä mõtli üüse uma hukka lännü elu üle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/kerg.htm
Üts’kõrd oll’ nuur’miis’ jäl mitu päivä kaonu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200335/kerg.htm
Üts’ lats’ kuvvõ-, tõnõ kolmõaastanõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/index.htm
Üts’ naistõtahvas kaivas’ naabridõ pääle. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200444/kerg.htm
Üts’päiv pruuvsõ ruuga, mille nimi oll’ pasa kebab. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200450/uudis.htm
Üts’ päiv või olla peris külm, tõnõ jäl peris lämmi. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200332/index.htm
Üts’ põnnõv asi om viil puravigupulbri. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200445/elu.htm
Üttege' küllä ka' ei olõ lähkoh 33 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/loomadsoda.html
Üttegi jänest olõi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üttegi ta es jätä maa sisse, muudku jäi, koh esä imäga puhas’. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üttegi tulõ-õs tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üttegi tüüd inämb ette ei võeda. http://www.savvusann.ee/index.php/wo/suitsusaunast/meelespea
Üttehoitmine uma kandiga. http://www.ekk.edu.ee/vvfiles/3/VORO_KIIL_JA_KULTUUR_Pk_ainekava.pdf
Ütte igäväist ello! http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_02_laul.php
Ütte jagoarvo või kirja pandaq mitund muudu, näütüses 1/2, 2/4 ja 19/38 ommaq kõik üts ja sama jagoarv. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arv
Ütte kluppi käve, üteh tandsõmi, üteh kõik ollimi. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Ütte kolm, tõist kuus. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütte ku tõist mõtõl' umast pääst kah mano. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Jaigi_Juhan
Ütte küllä om viie aastege manu tullu viis peret, kes kik alla akkave latsi sünniteme ja kooliteme. http://sakala.postimees.ee/2171863/print/mulgi-uudise
Üttel sõs mõtsavaht, et mähkme umma viil sääl. http://www.rahvakultuur.ee/?s=506
"Ütte lää kokko kohvi juuma." http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/o/12.html
Ütte naist kõnõldi Assüüriän ja tõist Babüloonian. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Akkadi_kiil
Ütte pühapääva läts turak veli kerikohe, ni kuuld ku külärahvas kõnõle, et tiijä äi, miä nu rahvas mõtlõsõ, ku veli sugugi haina panõ õi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütte pühäpääväõdagut mäletä ma väega selgehe. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/okt/lll.htm
Ütte rikast peremiist Alaotsast matõti, syss nii pallo omatsõ anniq viisi-margu, nigu papil korju kinnas kuhjaga täüs. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Ütte tallo sisse minneh lasknu ta raamadu vallalõ ja otsnu küünlatulõga takah, kas tuu maja perrä ka kinkigi nime sääl üleväl pias olõma. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Ütte tüükua saina piten juuskva ummamuudu riioli tüüriistuga. http://www.kylauudis.ee/2013/10/02/laidi-tiiu-poiskoisi-puutuuoppaja/
Ütte väega rikast kuzuti Põnni kojas`, taal sõidi lazzõ sõiraside ratastõga iks morro pitteh, moro pääle lumpi /pag. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ütte võissi minnä kandi, kon kuuntüüd tetäs: tsõõr Võru, Vahtsõliina, Rõugõ-Haani, Antsla ümbre. http://www.kylauudis.ee/2010/11/06/tontsu-tiit-ellu-vii-edesi-utine-tsiht/
Üt´s el'li Pihkvah, tõõnõ Pet´serih. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/olev/petserid.html
Üt´s karas ratsukila luuvarre sälgä ja sõitse luuvarrega kolm kõrd ümbre tolle ria. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Üt´s mängjä iste tooli pääle, üt´s iste tälle üskä, tõne tõsele üskä, üt´s kolmandale jne. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Üt´s saistas hargikala orre pääle, nii et luud jäi tälle jalgu vaiele. http://www.folklore.ee/lepp/rouge/?sel_id=7
Ütúkõrd lätú tuu miis liina. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ütúkõrd sõitnu peremiis laadele. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ütú talomiis söönu' mõtsah. http://www.folklore.ee/lepp/polva/?sel_id=2
Ütś eit ütel` sys nii: http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/det/easy.htm
"Ütśkõrd Varstu orkestrijuht` lugõsi ärq, et maq olli 60 laulu laulnu üte õdagu joosul," tull` Kaljul miilde. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/sep/sept1.htm
Üt’e hommogu ol’l teedakõnõ naanu rehetarõst väl’lä tulõma ni vär’ge kõrvalõ hao pääle ol’l arki koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’ehpaigah ol’l jal sään’e puusl’i ku lehm, lehmä päägaq; sarvõkõsõki ol’liq, vasidsõq sarvõkõsõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’e kerigukõsõ nimi sai, et Jumalaimä Surmapäävä Kerik. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’e keväjä ol’l mään’e kolmsada hobõst ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el', et kulla pernaas’kõnõ, ku olõi inämb kolm päivä kõr’tsi saanuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’eldi kõõ in’ne nii, et ku k’äuma läät, om pareb, ku kat’s ris’ti om kaalah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’ele kün’nel, niq tõõsõlõ kün’nel’ ette palama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’ele mungakõsõlõ Jummal’ Is’snd näüdäs’ unõht, et pallõlgõ Pühä-Maar’at ja toolõ kottalõ pangõ timä maal’ koh ol’l sain lüüd ar hukka. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el ol’l kat’s hobõst, tõõsõl üt’s kõhnakõnõ ynnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el ol’l olnuq ragasine kabõl, tõõsõl hopõn’ ja kolmadal taosõq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el sün’dü üt’evoori lat’s. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el’, et ma täl’le haigõt tetäq es uputa es tahaq, hämmädä ynnõ veit’kese. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el’, et tereq sõbõr, ma tul’li su vävvü kaema, a mään’dse sa väü võt’iq! http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el’ velele, et kullõ, mis taivah om - hin’gli laulvaq, ni nakka-s es’ki inämb kuuldma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’el’ viil, et ku sullõ sääl kiä noorõq tüt’rigu vasta tulõvaq, ar sa kynõlgu näidega, a ris’tiga hiidäq kõõ ris’t vasta. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’e pan’ni Pühä-Maar’a ette, tõõsõ tuu häbüga vei ar taadõ uustõ, Pühä Karnila ette pan’ni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’e pääväga jovvai arq k’avvuq, syss viil tõõsõl pääväl kah, võtt kyik’ nuka lävi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’eq kavvõlidse san’diq ka ol’liq, suurq san’diq, meheq ja naas’eq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’e suvõ lasõõs inämb meil küläüt’te kar’aga k’ävvu. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’esä üüd ja üt’esä päivä sõda sais’ üm’bre mastõra. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’evoori näiq ar õdagu, et mäe värehti takah sõda om, a alla tulõi viil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’le naas’elõ, et ku viimä tult, syss saada rät’i tagasi. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’lese nuu üümajaliseq, et nõiaq lasiva soendust. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les, et kuis ma jummal’ jovva soo maahha rakoq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les, et kulõq minno käs’ti siiäq sua per’rä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les, et miq tuud jal nõvvagiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les jal, et tulgõ no kullõlgõq, et loetass. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les, kaegõ savi jääs peio, toss lätt taiva poolõ ja vesi tsilgus maahha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les, kas sa usudõ no jumalat, vai ei usuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les kunigatüt’rele, et võtaq rihm, köüdäq kaala ja viiq liina ku tasast pin’ni. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’les syss timä Jürile, et paabakõnõ eläs kullaunigu otsah, a täl süvväki olõõiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Üt’le, üt’le nii, et ku mullõ üt’s hüä naan’e saasiq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s Kirilä ja Mihoodi päs’si vallalõ, ni lät’siq ar mere viir’degiq, et paekõ no ar siist, no jo Mikul’ meid ar päs’t. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s elähhünüq tüt’rik, tuu õkva ik’k, et ei saaq kedä minejit timä poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s el’li Pihkvah, tõõnõ Pet’serih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s hopõn’ ol’l pant loogaga ette, tõõnõ ol’l pripes’sih. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’sindä mine ja mõtlõ jumala pääle, kõõ jõvvat järeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’sind’ pidä, lugõ takah, ni tulõ väl’lä, lugõ iih kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s kar’us pan’ti üt’ele poolõ, tõõnõ tõõsõlõ poolõ, pääkar’(u)ss es’ roosaga iih, kat’s tük’kü aiq perrä, avidi kül’gi päält kah. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s kõhn hobõsõkõnõ ynnõ olõl viil tõbinõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’skõrd tul’l täl sääne iso, ni sei timä üt’e mar’kõsõ arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’skõrra tulõ üt’s pois’s mu poolõ nakkas lääbidsä pulgakõsõga um’mi käs’ni rohitsamma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s lat’s ma jäigi esäl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s miis’ üt’el’, et hiidäq no sin’näq kivi taadõ kah, sin’näq viil putukis. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s naan’e arinu latsõ perst leevägaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s naistõrahvas ol’l haigõ väega. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s nigu hil’läkeisi hõigas’, et kaeq lakkõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s ol’l Jeesusõ Krystusõ ris’t ja kat’s ol’l rüüli ris’ti. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s ol’l Ljaava külä takah õga aasta - es olõq täl käs’si, es olõq täl jalgu, kõik’ üt’s ku koolja. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s ol’l Pas’sitel’jä, nuia otsah vas’k maal’, vas’k pühäne, too lätt õgakõrd kõõ iih, tuud ügaüt’s viiäq es jovvaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s ol’l sään’e vanakõnõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s pap’inaan’e külq kynõli, et säädüs om latsil säit’sme aastaniq süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s pap’p ol’l Tias’sil Morelide pool il’jäpääväl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s peremiis’ üt’el’, et läk’i mu poolõ kül’lä nisaata. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s pidi rehe man kah pirdu kõõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s poig ol’lgi näil. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s rikas Vymmos’ki miis’ ehit’ tuu kerigu üm’bre, nigu tä parhallaq om. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s rüüli vasaraga lei, lei looga kat’ski, tõõsõl es putuq kah hobõsõlõ pääle, es ynnahtuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s sai kar’(u)ssõlõ, a tõõnõ viidi Ürile. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s sop’in ynnõ om , ku lääväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s sysar’ olõõs tõõsõga küm’me aastakka kokko saanuq, sõss päät’nitsal saiq kokko. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s taht süvväq ja tõõnõ taht süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s talo ol’l kir’ämiis’, tuu käve ker’kohe ka lugõma. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s talo üt’evoori tahaas võttaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’stõis’kümend seto naist meid ol’l üt’elgi lasõõs umast kot’ist süvväq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’stõõsõ poolõ veeväq, kyik’ avitasõ viiäq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’svaheq ol’l Pan’gavitsah pal’lo pap’inaisi, - meheq arq koolnuq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s vanainemine tarõh, muud ei kedägiq. tuu üt’les, et ku tiq siist õkva lääde, olõi teil joht kaugõl, a tah ommaq rüüli tii pääl. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s vana naan’e tul’l mullõ mano, üt’el’, et kas sul siih jo kedä sõpru ka om, et tul muq poolõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
“Üt’s varõs kaaru viskama, tõõnõ kannu kaitsma.” http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s vin’ne paaba tahsõ timmä kaiaq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’s võt’ tiid’äq, et ma tiiä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’sädäl mär’d'sil om viil k’ulm aig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’sädäl üül lintsi kaarna mastõrast kyik’ syalõ pääle, näid müüre seeh ol’l muidogi pal’lo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’sä pääga herr tul’l sisse. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üt’te san’ti ma mälehhä, - tuul oll kiiga ja uma naan’e ol’l üteh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üzkõrra küdsi ristämm tälle hüä kukli kostis, läz’ timä sis kodo minemä, ol`l` kukõl käeh, a tul`l` ka tie pääl vana kahr vasta, ni nakas last takah ajama. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üzkõrra oli teolise puid ragomah, sis jäll’ aeti nöid väega takah, herr käve iks esi vaihõl tõhutamah. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üzkõrra ol`l` pal`lo vitto, saa as timä ütsindä hobõsaga kõrda, ol`l` timäl sis üts tubli härg ni võtt ka mies hoolõs, zusas härä kuorma ette, pan`d vidämä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üzkõrra sõit üz saks säält, pahasi ärr', milles vesi tie pääl oll', tull' tõllast vällä ja pand midä peoga järrve, vaest ika elläv hõpõ oll', tuoga iks üldäs järv pakku minnev, esi viel lugi sinno ka man. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=2
Üz pernaane ol`l´ pandnu teomehe kotti üsätse levä ni mõnõ vaza pala kah, miä pidasõ päält oli üle jäänü, sis timä and sulasõlõ kätte ni ütel: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üz perremies ihna as suurõst tüö ahnusõst muidõga üteh sannah minna, kõgõ käve peräh tõisi, kielti tedä külh, a timä ütel, et ma pelgä äi kedägi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Üz` perremies nakas ärr’ kuolma, ol`l` väega kõvastõ haigõ, sis kuz` timä puja hinne mano, ütel toolo: http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
ÜÜ TÜÜ, PÄÄVÄ TÜÜ, KÄBEHEP KU KÄSITÜÜ? http://www.folklore.ee/moistatused/em_lugemik/target.php?id=2610
Üöse näk mies unõh, et siäl ja siäl perve seeh um üts poti täüs kulda. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=28
Üüd olla saa Kanepi gümnaasiumin. http://www.kylauudis.ee/tag/kaika-suveulikool/
Üüd olli sõbra puul. http://www.kylauudis.ee/2011/05/14/kombaini-tuumiso-lugu/
Üüd saa olla Harglõ koolimajan. http://m.eestielu.delfi.ee/article.php?id=64606938
Üükotusess om einäküün talu laudan. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/juuli/juuluudis.htm
Üükülmi või olla ka munapühhi aigu. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/index.htm
– Üülaulminõ tulõ man. http://www.haanja.ee/uudised/XXII--Kaika-Suvoulikuul---HAANIHN--id-384/
22.30 – Üülaulminõ tulõ man. iist võtvaq eda-Kai simmermann, väiku hellero jt. http://www.keskkonnaamet.ee/public/Karula_rahvuspargi_kodulehe_materjalid/Suvi_2008_nr_35.pdf
Üümaia kanna-ai' kiäki' säläga'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Üümaia kannõta-ai' säläga'. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Üümaia säläga' kannõta-i' 60 . http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Üümajja ei olõ. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üümajja pakk ka Viinavabriku küläliisimaja (tel 5851 4007, info@viinavabrik.ee ). http://www.moostemois.ee/moodul.php?moodul=CMS&Komponent=Lehed&id=269
Üü ol'l väläh ar', hummogult mutku hurrutõdi3 kodo. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/emishunt.html
Üü oll õks maanu mõtsah, a päivä tekk nurmõ pääl tüüd. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üü om kõgõ parõmb puhkamisõ aig, ent inemine ei piäq inämb magama, kui vaja om iholõ täüt joudu jälq tagasi andaq. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Inemise_ai
Üü otsa. tilbat', tilbat', kakõs nööräkene arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üü pikk ütsindä maada. http://www.folklore.ee/rl/pubte/ee/setu/laul/laul2/a/41.html
Üü pääle lasiq mynikõrd kolq vuuri lehmä nüssä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüpääväh tege tä 15,7 tsiiru ümbre maakerä. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Riikevaih%C3%B5lin%C3%B5_Ilmaruumijaam
Üüse hiidäs' tütrik magama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse hiit naha päält arq, pand pää ala. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse joq kynõli, et saq siih olõ, kykkõ süüq jaq tiiq, mis ynnõ tahat. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse, ku hiidäs kõrvalõ, ol'l illos' poiss ja kullanõ keppki käeh. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse, kui naanõ magasi, võtt miis naasõ kässimüüdä sälgä ja veenü mõtsa. http://www.folklore.ee/lepp/hargla/?sel_id=19
Üüse kuuli, ku üts elläj [loom] säält kannu seest välja tull. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
- Üüse kuulnu vägimiis jorinat ja tundnu, et ta ütest sainast tõiste saanu visatus. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Üüse käve salahuisi* tuud jumalat pallõmah, õt kasusi hüä vili, maru murrasi' ar viljä maaha. http://www.folklore.ee/lepp/setu/?sel_id=2
Üüse kündse laternaga. http://www.laulud.ee/laul/haanja_miis-36.aspx
Üüse lindsiq perretarrõ hingliq paja pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse linnas sinnä tsrik ussõ pääle ja tek’k, tsirr-tsirr, kuningal sündü tütär ja vaesel mehel poig. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse läts jalq tapp oina kaq maaha. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse läts kuningatütär habõnide perrä. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse läts sepp mõtsa ja essü är. http://www.rahvakultuur.ee/?s=516&action=print
Üüse näti, ku läts aita. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse oisi esä obese, päivä kaidsi memme karja. http://regilaulik.traks.ee/lounatartumaa/blog/category/ilmaring/
Üüse olli öüdsilisõ14 mõtsa hobõsit tulnu vahtma ja süütma, a' susi hiile hil'lokõsi15 ütele hobõsõlõ mano ja' murd ar'. http://www.koertekoda.ee/forum3/viewtopic.php?f=54&t=586&p=4369
Üüse oll’ maaha tulnu kõrrakõnõ värsket lummõ. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200447/kerg.htm
Üüse piät tuli palama ja üts lugõ man. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse piät üts kõ lugõma, muido vahetõdas kuulja ümbre. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse poolõ katõ aigu kuuli, et üts’ raksahus käve. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200331/elu.htm
Üüses jätetäs ka söögi lavva pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüsest õks võta. http://www.folklore.ee/pubte/muina/antoloogia/64.html
Üüse süü. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse tapp jalq hahe kaq arq. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse tennüvä püksituult, nii et vas'kahanna vägimiis joosnu saina vasta. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Üüse tul'l tagasi kõivo. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse tulliq, säiq kyik üles sinnäq järve veerde, koh tuu vana sannakõnõ ol’l. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse tull kahr [karu] kandu pite üles ja naks sinnä sisse laskma, taga poolt iih. http://www.rahvakultuur.ee/?s=511&action=print
Üüse tulnu nõid kodo ja heidänü ka magama. http://www.folklore.ee/rl/folkte/myte/kalev/vvoru.html
Üüse tul’l kodo üts. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
- Üüse vah’ti vaia, et varas ol’l syss ka olnuq nisama. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüse väega illos' kosilanõ oll. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üüsi mia näi, ku inimese tansive Valgeraba järve pääl. http://www.folklore.ee/rehepapp/tekst.php?perpage=25&page=384
Üü tull pääle. http://www.folklore.ee/setukirss/?andmebaas=list
Üü tulõk : http://erb.nlib.ee/?kid=30099262
Üü õks, üüpuja' ütli': http://www.sarv.ee/setokolledz/kuningriik_08.html
Üü-ülikooli Keväjäkuul’. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
Üü-ülikooli toimõndaja. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200334/margo.htm
170/ ärr, a pand kõ raha esä puhtide pääle, ni tekk paha saurö puhtõ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
408/ ärr kuninga mano minnä sõnna viemä, ni kuningas saat tuo pääle jäll kolm sõamiest kaema, et kohes nu innitse jäi, ni nuo lätsi tuli vierde, a noilõ ka anni vana halva viina juvva, ni jäi nuo ka sõnnä, olõ õs tuostinäb tekogi, et vaija ärr minnä, et vett kuningas meid uot. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
242/ ärr, ni jätü üi ello, ni tõsõh tarõh tetti vaaru (töüdast) ni noilõ ka käsk, et ku kiä poolõ üö aigu siih käü, sõs tuo visakõ vaaru tõrduhe. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
372/ ärr tapõt, niütli nimä toolõ turakulõ, et mis sa sõkõ nu oll tennü, a tuo ütel, et vett ti mullõ ütli, et tuo kodo, miä um õnnõ, ni ma tõi kah, ega ti minno või ei kõvõras panda, vett ma veli ti sõnna kulsi, ma külh niigi näi hätä viländ nõstõh. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
30% ätikät ilma lahjõndamalda. http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200337/elu.htm
187/ õnnõ ärr tegemä. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
3 õt näütest /. http://www.setoinstituut.ee/wp-content/uploads/2013/10/Hurt-kiravara6-algus.pdf
253/ üte pauguga maaha, ni lätsi sanna sisse, ni võti vana halva kinni, ni tsusksi ahjo ni kõrpsi sääl tõsõ ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
464/ ütski inemine ilmah ärr tettä, massa ai alostaminegi. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
188/ üttesugutside rõividega, sõs sa tunnõt kõgõ noorõmba ärr. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
98/ ütte õdagu öütsih,ni kuuld ku soe mõtsah jälehehe untsi, ni naas tõnõ hüäste kullõma, nikuuld, ku pühä Jüri hõigas taivest, et võtko öütsi mant valgõ täht otsaga vars hinelesöögis, tuost soa teile viländ. http://www.folklore.ee/lepp/vastse/?sel_id=1
Ādigranth vai Guru Granth Sahib om sikhismi pühäkiri. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C4%80digranth
Ārmastõ ja rõkandõ. http://fennougrica.kansalliskirjasto.fi/bitstream/handle/10024/66818/Livli_4_1934.pdf?sequence=1
Āryabhaṭa (476-550) näüdäs, et kongruentse süsteemi , saa ärq lahendada meetodiga, miä om Eukleidese algoritmi muudu. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Arvoteooria
Śood hallikirjä angerjat, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Śoo iki ma umalõ maamalõ. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/01_13_laul.php
Śoo ka viil om, üts mäng sääne, mul olõ-i meelehki timmä imp-õi… http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Śoo latsilõ, ku väiko omma q . http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Śoo mõisa kõgõ vallaga, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Śoo mõõk, mis läbi süäme, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Śoo om kõõni torrõp, a tõsõ q ütlese q : http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Śoo om lastõlaul. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/03_01_laul.php
Śoost punatsõmbast pudõlist, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Śoo sõidõti hobõsõga ja laulõti. http://www.folklore.ee/pubte/eraamat/siberilaulud/setu/ee/02_17_laul.php
Śoo täku, mis om saduldet, mu imäkõnõ. http://www.zetod.ee/userfiles/file/Laulus%C3%B5nad/Koh%20k%C3%A4vede,%20mu%20pujak%C3%B5n%C3%B5%20eng.pdf
Świnoujścien elli 2007. aastagal 41 791 inemist. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%9Awinouj%C5%9Bcie
Świnoujście (s'aksa k. Swinemünde) om liin Poola põh'aõdagunukan, Õdagumere veeren ja S'aksamaa piiri lähkün. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%9Awinouj%C5%9Bcie
Šahh Mohammad Reza Pahlavi ja timä naanõ Farah ammõdirõivin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Šahh Nasir ad-Dini valitsõmisaol (1848-96) sattu Iraan tugõvahe sõltuvustõ Vinnemaast ja Ütiskuningriigist, kiä haariq hindä kätte kontrolli Iraani tolli, rahandusõ, maavarro ja tähtsämbide sõaväeossõ üle. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Šahh pagõsi maalt ja ajatolla Homeini tull' tagasi Teherani. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Šiia islam om riigiusk ja pärsiä kiil om riigikiil. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Iraan
Širazi Arstitiidüisi Ülikuul om edimäne ülikuul, miä Širazi tetti - 1946. a. Pall'o vanõmb om 600 üliopilasõga Khani Teoloogilinõ Kuul, mink huunõq ommaq perit 1627. aastagast. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazil naas' jälq häste minemä ku Karim-khaan Zandi tekk' tä riigi pääliinas 1762. a. 12 000 tüülise abiga ehit' tä kandsi, hulka administratiivhuunit, mošee ja üte uhkõmba katusõga turu Iraanin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazin om mitmit ülikuulõ. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazin om pall'o vanno aido, niguq näütüses Erami aid ja Afifi aid. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazin om suur naftatüüstüs ja tä om Iraani elektroonigatüüstüse keskus: sinnä om lännüq 53% investeeringist elektroonikahe Iraanin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazin om sündünüq viil tõõnõ kuulsa luulõtaja ja müstik Hafez . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazi om kutsut "Pärsiä kultuuripääliinas", "ruusõ liinas", "aido liinas" nink "lilli ja sisaski liinas". https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazi panoraam. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazi tunnõtas ku luulõtajidõ , aido, veini , sisaskidõ ja lille liina. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širazi turg. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz oll' Pärsiä pääliin Zandi dünastia aigo 1750-1781 ja viil lühkeist aigo Saffariidõ aol. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om Baha'i uso üte luuja Babi (Siyyid Ali-Muhammadi, 1819-1850) sünnüpaik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om kuulsa kolmnukõliidsi mosaiikõ, hõpõtüü ja uhkidõ vaipo poolõst. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om liin Iraanin , tä om Farsi provintsi pääliin. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om olnuq kaubanduskeskus päält tuhanda aastaga. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om pärsiä kiränikke Saadi ja Hafezi sünnü- ja matmispaik. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Širaz om tähtsä Iraani kultuuri keskus ja säält om perit pall'o kuulsit luulõtajit. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iraz
Šivaismin om tä pääjummal. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iva
Šiva meditiirmän. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iva
Šiva (sanskriti keelen शिव, Śiva) om hinduismi jummal , kiä üten Brahma ja Višnuga moodustas jumalidõ kolmigu Trimurti . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/%C5%A0iva
Žirinovski (kae, kos ullil kotus!) http://www.umaleht.ee/umaarhiiv/200340/kerg.htm
Žürii tege uma otsussõ novvembri algusõs ja avvutasustamisõ sündmus om 18. novvembril Võrol . http://www.haanja.ee/uudised/Kolmas-Uma-Pido-tulekul--id-620/
ΠAЗ-bussiq sõida-i inamb. http://www.teataja.ee/et/valperbuss.php
Στοιχεῖα Stoiheia) om matõmaatigateos, miä sais kuun 13 raamadust ja minka kirot' Aleksanrian elänüq kreeka matõmaatik Eukleides umbõs aastagal 300 i.m.a. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Elemendiq
Байгал нуур) om järv Lõuna- Tsiberin Vinnemaal , Irkutski oblasti (põh'aõdagu puul) ja Burjaadi vabariigi (lõunahummogu puul) vaihõl, Irkutski liina lähkon. https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Baikali_j%C3%A4rv
Октябрьская революция) vai Suur Sotsialistlinõ Oktoobrirevoluts'uun oll' riigipööreq Vinnemaal , mink toimumispääväs loetas hariligult 25. rehekuu päivä vana kallendri perrä ( 7. märtekuu päivä vahtsõ kallendri perrä) 1917 . https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Oktoobrip%C3%B6%C3%B6req
Ἐρατοσθένης, IPA: https://fiu-vro.wikipedia.org/wiki/Eratosthenes
